Střední škola technická a dopravní, Ostrava-Vítkovice, příspěvková organizace
Učební osnovy
Jazykové vzdělávání a komunikace
Charakteristika oblasti
Oblast VZDĚLÁVÁNÍ A KOMUNIKACE V ČESKÉM JAZYCE vychovává žáky ke sdělnému, kultivovanému jazykovému projevu a podílí se na rozvoji jejich duševního života. Obecným cílem jazykového vzdělávání je rozvíjet komunikační kompetence žáků a naučit je užívat jazyk jako prostředek k dorozumívání a myšlení, k přijímání, sdělování a výměně informací. Jazykové vzdělávání se rovněž podílí na rozvoji sociálních kompetencí žáků. K dosažení tohoto cíle přispívá i estetické vzdělávání a naopak estetické vzdělávání prohlubuje znalosti jazykové a kultivuje jazykový projev žáků.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci:
− uplatňovali český jazyk v rovině recepce, reprodukce a interpretace;
− využívali jazykové vědomosti a dovednosti v praktickém životě, vyjadřovali se srozumitelně a souvisle, formulovali a obhajovali své názory;
− odvodili význam kultury osobního projevu pro společenské a pracovní uplatnění;
− získávali a kriticky hodnotili informace z různých zdrojů a předávali je vhodným způsobem s ohledem na jejich uživatele;
− orientovali se v jazykové struktuře, v níž se odráží historický a kulturní vývoj národa.
Oblast VZDĚLÁVÁNÍ A KOMUNIKACE V CIZÍM JAZYCE se významně podílí na přípravě žáků na aktivní život v multikulturní společnosti, neboť vede žáky k získání jak obecných, tak komunikativních kompetencí k dorozumění v situacích každodenního osobního a pracovního života. Připravuje žáky k efektivní účasti v přímé i nepřímé komunikaci včetně přístupu k informačním zdrojům, rozšiřuje jejich znalosti o světě. Současně přispívá k formování osobnosti žáků, učí je toleranci k hodnotám jiných národů, rozvíjí jejich schopnost učit se po celý život. Učí je vnímavosti ke kultuře, schopnosti užívat způsoby dorozumění s mluvčími jiných kultur.
Vzdělávání v cizím jazyce navazuje na RVP ZV a směřuje k osvojení kvalitní úrovně jazykových znalostí a komunikativních dovedností, která odpovídá výstupní úrovni A2+ podle Společného evropského referenčního rámce pro jazyky. Rozsah produktivní slovní zásoby činí 320 lexikálních jednotek za rok. Z toho obecně odborná a odborná terminologie tvoří nejméně 20 % slovní zásoby za studium.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci dovedli:
− komunikovat v cizím jazyce v různých situacích života, v projevech mluvených i psaných, na všeobecná i odborná témata; volit adekvátní komunikační strategie a jazykové prostředky;
− efektivně pracovat s cizojazyčným textem včetně odborného, umět jej zpracovat a využívat jako zdroje poznání i jako prostředku ke zkvalitňování svých jazykových znalostí a dovedností;
− získávat informace o světě, zvláště o zemích studovaného jazyka a rovněž aby získané oborové informace dovedli správně využívat ke komunikaci;
− pracovat s informacemi a zdroji informací v cizím jazyce včetně internetu nebo CD-ROM, se slovníky, jazykovými aj. cizojazyčnými příručkami, využívat tyto informační zdroje ke studiu jazyka i k prohlubování svých všeobecných vědomostí a dovedností;
− využívat vybrané metody a postupy efektivního studia cizího jazyka ke studiu dalších jazyků, příp. k dalšímu vzdělávání; využívat vědomosti a dovednosti získané ve výuce mateřského jazyka při studiu jazyků;
− vnímat a respektovat tradice, zvyky a odlišné sociální a kulturní hodnoty jiných národů a jazykových oblastí, ve vztahu k představitelům jiných kultur se projevovat v souladu se zásadami demokracie.
Český jazyk a literatura
Charakteristika předmětu
Pojetí vyučovacího předmětu
Obecný cíl vyučovacího předmětu
Předmět Český jazyk a literatura vychovává žáky ke sdělnému, kultivovanému jazykovému projevu a podílí se na rozvoji jejich duševního života. Cílem jazykového vzdělávání je rozvíjet komunikativní kompetence žáků a naučit je užívat jazyka jako prostředku k dorozumívání a myšlení, k přijímání, sdělování a výměně informací.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci dovedli:
• uplatňovat český jazyk v rovině recepce, reprodukce a interpretace
• využívat jazykové vědomosti a dovednosti v praktickém životě, vyjadřovat se srozumitelně a souvisle, formulovat a obhajovat své názory
• posoudit význam kultury osobního projevu pro společenské a pracovní uplatnění
• získávat a kriticky hodnotit informace z různých zdrojů a předávat je vhodným způsobem s ohledem na jejich uživatele
Charakteristika učiva
Obsah učiva je rozdělen do tří ročníků s tématy logicky navazujícími na sebe a na učivo z oblasti estetického vzdělávání. Obsah učiva byl rozdělen do těchto témat:
• zdokonalování jazykových vědomostí a dovedností
• národní jazyk
• jazyková kultura
• pravidla českého pravopisu
• slovní zásoba
• větná skladba
• komunikační a slohová výchova
• komunikační situace a strategie
• funkční styly
• práce s textem a získávání informací
• informatická výchova, knihovny, internet
• techniky čtení
• zpětná reprodukce textu
Cíle vzdělávání v oblasti citů, postojů, hodnot a preferencí
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci:
• rozvíjeli komunikativní dovednosti a používali správnou jazykovou a literární terminologii
• formovali osobnostní postoje, vystupování, prezentace
• poznávali život v historii a v jiných zemích na základě četby
• byli vedeni k celoživotnímu aktivnímu čtení a rozvíjení slovní zásoby
• kriticky přistupovali k informacím, byli schopni samostatného úsudku
• zaměřovali se na hodnoty literárního díla
• vyhledávali zdroje informací
• uvědomovali si interdisciplinární souvislosti
• užívali českého jazyka jako integračního činitele všech učebních předmětů
Pojetí výuky
Výuka je zaměřena tak, aby spojovala teoretické znalosti žáků s jejich praktickými dovednostmi. Mezi hlavní znaky výuky patří:
• aktivizace a stimulace žáka k samostatnému projevu
• využívání multimediálních prostředků
• samostatná práce – vyhledávání informací, slohové práce
• dramatizace učební látky, modelové situace
• řečnická cvičení
Hodnocení výsledků žáků
• řídí se klasifikačním řádem a je objektivní
• důraz je kladen na schopnost aplikovat poznatky v praxi, na samostatný a tvořivý přístup k řešení úkolů
• způsob hodnocení spočívá v kombinaci známkování, slovního hodnocení nebo využívání bodového hodnocení
• ústní formou jsou přezkušovány komunikativní dovednosti
• způsob prověřování získaných vědomostí: v testu, v ústním zkoušení, v situačních hrách
• při závěrečné pololetní klasifikaci bude vyučující vycházet i z celkového přístupu studenta k vyučování a k plnění studijních povinností
Přínos předmětu k rozvoji klíčových kompetencí
Z klíčových kompetencí rozvíjených v předmětu Český jazyk a literatura je položen důraz především na kompetence k celoživotnímu učení, komunikativní kompetence a práci s informacemi a informačními technologiemi tak, aby byl žák:
• motivován k celoživotnímu učení, překonával překážky a byl vytrvalý v zájmu úspěšnosti učení
• rozvíjel personální kompetence
• rozvíjel komunikativní schopnosti, vytvářel si samostatný úsudek založený na faktografických znalostech
• pracoval s osobním počítačem a dalšími prostředky informačních a komunikačních technologií
• spolupracoval při řešení problému s jinými lidmi – týmové řešení
• poznával hodnoty jiných zemí a jejich srovnáváním s vlastním státem zvyšoval i kompetence občanské, vážil si kulturních hodnot a tradic vlastního národa, Evropy a ostatních světových civilizací
Poznámka
Na základě RVP, ve kterých se klade důraz na propojení jazykového a estetického vzdělávání, je učivo v předmětu Český jazyk a literatura zaměřeno i na estetické působení a rozvoj citového prožívání žáků. Dochází tak k propojení okruhů ČJL a Estetického vzdělávání. V českém jazyce je kladen důraz na dodržování jazykové normy, kodifikace a jazykového úzu, včetně praktického použití v podobě řečnických cvičení, prezentací, referátů. Ve stylistické části se žáci seznamují s funkčními styly a postupy, důraz je kladen na samostatnou produkci textu. Literární část se zaměřuje na porozumění a interpretaci textu, vystižení charakteristických znaků různých literárních textů a rozdílů mezi nimi a vyjádření vlastních prožitků z percepce literárních děl.
Průřezová témata pokrývaná předmětem
Anglický jazyk
Charakteristika předmětu
Pojetí vyučovacího předmětu
Obecný cíl vyučovacího předmětu
• příprava studentů na aktivní život v multikulturní společnosti
• osvojení praktických řečových dovedností
• schopnost dorozumění se v situacích každodenního života
• příprava studentů k přímé a nepřímé komunikaci
• rozšiřování znalostí studentů o světě
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci dovedli:
• komunikovat v rámci základních témat
• efektivně pracovat s cizojazyčným textem včetně jednoduchého odborného textu
• získávat informace o zemích studovaného jazyka a tyto poznatky využívat ke komunikaci
• pracovat se slovníky, jazykovými příručkami a jinými zdroji informací v cizím jazyce
Charakteristika učiva
Obsah učiva je rozdělen do tří ročníků, v rámci kterých se propojují čtyři základní kategorie:
• řečové dovednosti - poslech s porozuměním, čtení a práce s textem, mluvení zaměřené situačně i tématicky, zpracování textu v podobě reprodukce, výpisů apod., jednoduchý překlad, interaktivní řečové dovednosti, interakce ústní a písemná
• jazykové prostředky - výslovnost, slovní zásoba a její tvoření, gramatika, grafická podoba jazyka a pravopis
• tematické okruhy, komunikační situace a jazykové funkce - osobní a obecné tematické okruhy, komunikační situace (získávání a poskytování informací v oblasti osobní, veřejné, vzdělávací a pracovní), jazykové funkce (obraty k zahájení a ukončení komunikace, pozdrav, žádost, poděkování, apod.)
• poznatky o zemích studovaného jazyka - poznatky všeobecného i odborného charakteru, informace ze sociokulturního prostředí příslušných jazykových oblastí
Cíle vzdělávání v oblasti citů, postojů, hodnot a preferencí
Vzdělání přispívá k:
• formování osobnosti studentů
• rozvoji jejich komunikativní kompetence
• schopnosti učit se po celý život
• schopnosti vnímat kulturu jiného národa
• chápání a respektování tradic, zvyků a odlišných sociálních a kulturních hodnot jiných národů
Pojetí výuky
Vzdělávání v cizím jazyce je založeno na:
• aktivizujících didaktických metodách
• organizování činnosti podporující myšlenkovou aktivitu žáků
• strategii učení odpovídající učebním předpokladům studentů
• podporování sebedůvěry, samostatnosti a iniciativy studentů
• vedení k sebekontrole a sebehodnocení
• využívání multimediálních výukových programů
• motivaci studentů ke studiu cizích jazyků
• při výuce bude využita: učebnice dle výběru vyučujícího a na základě schválení předmětové komise, audio a video nahrávky, odborné texty, cizojazyčné časopisy
Hodnocení výsledků žáků
• hodnotí se průběžně jak produktivní, tak i receptivní dovednosti
• hodnotí se zvládnutí jednotlivých částí lekce, celé lekce, pak následuje souhrnné opakování za pololetí
• žák je veden k sebehodnocení
• řídí se klasifikačním řádem a je objektivní
• důraz je kladen na schopnost aplikovat poznatky v praxi
• způsob prověřování získaných vědomostí: v testu, v ústním zkoušení, v situačních hrách
• při závěrečné pololetní klasifikaci bude vyučující vycházet i z celkového přístupu studenta k vyučování a k plnění svých studijních povinností
Přínos předmětu k rozvoji klíčových kompetencí
• vzdělávání v cizím jazyce napomáhá k rozvíjení komunikativních schopností
• rozvíjí se personální kompetence
• předmět se vztahuje i k odborným předmětům
• poznávání hodnot jiných zemí a jejich srovnávání s vlastním státem zvyšuje i kompetence občanské
Průřezová témata pokrývaná předmětem
Estetické vzdělávání
Charakteristika oblasti
Oblast ESTETICKÉHO VZDĚLÁVÁNÍ významně přispívá ke kultivaci člověka, vychovává žáky ke kultivovanému jazykovému projevu a podílí se na rozvoji jejich duševního života. Má nadpředmětový charakter; při tvorbě školních vzdělávacích programů je proto třeba dbát na to, aby se uplatňovalo v co největším počtu vyučovacích předmětů.
Obecným cílem estetického vzdělávání je utvářet kladný vztah k materiálním a duchovním hodnotám lidské společnosti, snažit se přispívat k jejich tvorbě i ochraně. Vytvořený systém kulturních hodnot pomáhá formovat postoje žáka a je obranou proti snadné manipulaci a intoleranci. Estetické vzdělávání se podílí rovněž na rozvoji sociálních kompetencí žáků. K dosažení tohoto cíle přispívá i jazykové vzdělávání v mateřském jazyce a naopak estetické vzdělávání prohlubuje znalosti jazykové a kultivuje jazykový projev žáků.
Práce s uměleckým textem je na tomto stupni vzdělávání zaměřena především na výchovu k vědomému, kultivovanému čtenářství. Poznání textu slouží rovněž k vytváření rozmanitých komunikačních situací, v nich probíhá dialog žáků s texty a učitelem i mezi žáky navzájem.
Žáci jsou vedeni i k esteticky tvořivým aktivitám.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci:
− uplatňovali ve svém životním stylu estetická kritéria;
− uvědomovali si význam umění jako specifickou výpověď o skutečnosti;
− orientovali se ve významu umění pro člověka;
− správně formulovali a vyjadřovali své názory;
− přistupovali s tolerancí k estetickému cítění, vkusu a zájmu druhých lidí;
− podporovali hodnoty místní, národní, evropské i světové kultury a měli k nim vytvořen pozitivní vztah a podíleli se na ochraně kulturního dědictví;
− získali přehled o kulturním dění;
− uvědomovali si vliv prostředků masové komunikace na utváření kultury.
Český jazyk a literatura
Charakteristika předmětu
Pojetí vyučovacího předmětu
Obecný cíl vyučovacího předmětu
Předmět Český jazyk a literatura v estetickém vzdělávání významně přispívá ke kultivaci člověka, vychovává žáka ke kultivovanému jazykovému projevu a podílí se na rozvoji duševního života. Má nadpředmětový charakter. Cílem estetického vzdělávání je utvářet kladný vztah k materiálním a duchovním hodnotám, snažit se přispívat k jejich tvorbě i ochraně. Vytvořený systém pomáhá formovat postoje žáka a je obranou proti snadné manipulaci a intoleranci. Literární výchova kromě výchovy ke čtenářství, rozboru a interpretace uměleckých děl vede i k celkovému přehledu o hlavních jevech a pilířích v české a světové literatuře.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci dovedli:
• uplatňovat ve svém životním stylu estetická kritéria
• posoudit význam umění jako specifickou výpověď o skutečnosti
• formulovat své názory
• přistupovat s tolerancí k estetickému cítění, vkusu a zájmu druhých lidí
• podporovat hodnoty místní, národní, evropské i světové kultury
• orientovat se v kulturním dění
• posoudit vliv prostředků masové komunikace na utváření kultury
Charakteristika učiva
Obsah učiva je rozdělen do dvou ročníků s tématy logicky navazujícími na sebe a na učivo z oblasti jazykového vzdělávání a komunikace. Obsah učiva byl rozdělen do těchto témat:
• umění a literatura
• hlavní literární směry a jejich představitelé v kontextu doby
• práce s literárním textem
• teorie literatury
• literární druhy a žánry
• tvořivé činnosti
• kultura
• kulturní instituce v ČR a v regionu
• společenská kultura
• reklama a její vliv na životní styl
Cíle vzdělávání v oblasti citů, postojů, hodnot a preferencí
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci:
• uplatňovali ve svém životním stylu estetická kritéria
• posoudili význam umění
• formulovali a vyjadřovali své názory
• přistupovali s tolerancí k estetickému cítění, vkusu a zájmu druhých lidí
• podporovali hodnoty místní, národní, evropské i světové kultury
• orientovali se v kulturním dění
• uvědomovali si vliv prostředků masové komunikace na utváření kultury
Pojetí výuky
Výuka je zaměřena tak, aby spojovala teoretické znalosti žáků s jejich praktickými dovednostmi. Mezi hlavní znaky výuky patří:
• aktivizace a stimulace žáka k samostatnému projevu
• využívání multimediálních prostředků
• samostatná práce – vyhledávání informací, slohové práce
• dramatizace učební látky, modelové situace
• řečnická cvičení
Hodnocení výsledků žáků
• řídí se klasifikačním řádem a je objektivní
• důraz je kladen na schopnost aplikovat poznatky v praxi, na samostatný a tvořivý přístup k řešení úkolů
• způsob hodnocení spočívá v kombinaci známkování, slovního hodnocení nebo využívání bodového hodnocení
• ústní formou jsou přezkušovány komunikativní dovednosti
• způsob prověřování získaných vědomostí: v testu, v ústním zkoušení, v situačních hrách
• při závěrečné pololetní klasifikaci bude vyučující vycházet i z celkového přístupu studenta k vyučování a k plnění studijních povinností
Přínos předmětu k rozvoji klíčových kompetencí
Z klíčových kompetencí rozvíjených v předmětu Český jazyk a literatura je položen důraz především na kompetence k celoživotnímu učení, komunikativní kompetence a práci s informacemi a informačními technologiemi tak, aby byl žák:
• motivován k celoživotnímu učení, překonával překážky a byl vytrvalý v zájmu úspěšnosti učení
• rozvíjel personální kompetence
• rozvíjel komunikativní schopnosti, vytvářel si samostatný úsudek založený na faktografických znalostech
• pracoval s osobním počítačem a dalšími prostředky informačních a komunikačních technologií
• spolupracoval při řešení problému s jinými lidmi – týmové řešení
• poznával hodnoty jiných zemí a jejich srovnáváním s vlastním státem zvyšoval i kompetence občanské, vážil si kulturních hodnot a tradic vlastního národa, Evropy a ostatních světových civilizací
Poznámka
Na základě RVP, ve kterých se klade důraz na propojení jazykového a estetického vzdělávání, je učivo v předmětu Český jazyk a literatura zaměřeno i na estetické působení a rozvoj citového prožívání žáků. Dochází tak k propojení okruhů ČJL a Estetického vzdělávání. V českém jazyce je kladen důraz na dodržování jazykové normy, kodifikace a jazykového úzu, včetně praktického použití v podobě řečnických cvičení, prezentací, referátů. Ve stylistické části se žáci seznamují s funkčními styly a postupy, důraz je kladen na samostatnou produkci textu. Literární část se zaměřuje na porozumění a interpretaci textu, vystižení charakteristických znaků různých literárních textů a rozdílů mezi nimi a vyjádření vlastních prožitků z percepce literárních děl.
Průřezová témata pokrývaná předmětem
Společenskovědní vzdělávání
Charakteristika oblasti
Obecným cílem SPOLEČENSKOVĚDNÍHO VZDĚLÁVÁNÍ v odborném školství je připravit žáky na aktivní občanský život v demokratické společnosti. Výchova k demokratickému občanství směřuje především k pozitivnímu ovlivňování hodnotové orientace žáků, tak, aby byli slušnými lidmi a informovanými aktivními občany demokratického státu, aby jednali odpovědně a uvážlivě nejen k vlastnímu prospěchu, ale též pro veřejný zájem a prospěch. Žáci se učí porozumět společnosti a světu, kde žijí, uvědomovat si vlastní identitu a nenechat se manipulovat.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci získali nebo si rozvinuli tyto obecné kompetence:
− využívat svých společenskovědních vědomostí a dovedností v praktickém životě: ve styku s jinými lidmi a různými institucemi, při řešení praktických otázek svého politického i filozoficko-etického rozhodování, hodnocení a jednání, při řešení svých problémů právního a sociálního charakteru;
− získávat a kriticky hodnotit informace z různých zdrojů – z verbálních textů (tj. tvořených slovy), z ikonických textů (obrazy, fotografie, schémata, mapy, …) a kombinovaných textů (např. film);
− formulovat věcně, pojmově a formálně správně své názory na sociální, politické, praktické ekonomické a etické otázky, náležitě je podložit argumenty, debatovat o nich s partnery
Společenskovědní vzdělávání usiluje o formování a posilování těchto pozitivních citů, postojů, preferencí a hodnot:
− přijímat odpovědnost za své rozhodnutí a jednání; žít čestně
− cítit potřebu občanské aktivity, vážit si demokracie a svobody, usilovat o její zachování a zdokonalování; preferovat demokratické hodnoty a přístupy před nedemokratickými, i když má demokracie své stinné stránky (korupce, kriminalita,…), jednat v souladu s humanitou a vlastenectvím, s demokratickými občanskými ctnostmi, respektovat lidská práva, chápat meze lidské svobody a tolerance
− kriticky posuzovat realitu kolem sebe, přemýšlet o ní, tvořit si vlastní úsudek, nenechat sebou manipulovat
− uznávat, že základní hodnotou společnosti je život, a proto je třeba si života vážit a chránit jej
− na základě vlastní identity ctít identitu jiných lidí, považovat je za stejně hodnotné jako sebe sama – tedy oprostit se ve vztahu k jiným lidem od předsudků a předsudečného jednání, intolerance, rasismu, etnické, náboženské a jiné nesnášenlivosti
− cílevědomě zlepšovat a chránit životní prostředí, jednat v duchu udržitelného rozvoje
− vážit si hodnot lidské práce, jednat hospodárně, neničit hodnoty, ale pečovat o ně, zanechat po sobě něco pozitivního pro další generace
Ve společenskovědní oblasti vzdělávání je kladen důraz nejen na sumu teoretických znalostí, ale hlavně na přípravu pro praktický život a celoživotní vzdělávání. K realizaci tohoto cíle je samozřejmě třeba vybraných vědomostí a dovedností, které jsou prostředkem ke kultivaci historického vědomí (především v dějinách 20. století), dále také ke kultivaci politického, sociálního, právního a ekonomického vědomí žáků a k posilování jejich mediální a finanční gramotnosti.
Občanská nauka
Charakteristika předmětu
Pojetí vyučovacího předmětu
Obecný cíl vyučovacího předmětu
Předmět občanská nauka má připravit žáky na aktivní občanský život v demokratické společnosti. Výchova k demokratickému občanství je základem k pozitivnímu ovlivnění hodnotové orientace žáků, vede je k odpovědnému jednání nejen k vlastnímu prospěchu, ale i ve veřejném zájmu, ke kritickému myšlení, učí je porozumět společnosti a světu a uvědomění si vlastní identity.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci dovedli:
• využívat své vědomosti a dovednosti v praktickém životě, ve styku s jinými lidmi a s různými institucemi, při řešení praktických otázek politického a občanského rozhodování, hodnocení a jednání, při řešení svých problémů osobního, právního a sociálního charakteru
• získávat a kriticky hodnotit informace z různých zdrojů – verbálních, ikonických (obrazy, fotografie, mapy….) a kombinovaných (filmy)
• pracovat v týmu i samostatně
Charakteristika učiva
Obsah učiva je rozdělen do tří ročníků a těchto tematických celků:
• zásady jednání v situacích osobního ohrožení a za mimořádných událostí
• péče o zdraví
• člověk v lidském společenství
• člověk jako občan
• člověk a právo
• Česká republika, Evropa a svět
Cíle vzdělávání v oblasti citů, postojů, hodnot a preferencí
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci:
• jednali odpovědně a žili čestně
• projevovali občanskou aktivitu, vážili si demokracie a svobody, preferovali demokratické hodnoty a přístupy před nedemokratickými, vystupovali proti korupci, kriminalitě, jednali v souladu s humanitou a vlastenectvím, s demokratickými občanskými postoji, respektovali lidská práva, chápali meze lidské svobody a tolerance, jednali odpovědně a solidárně
• přemýšleli o skutečnosti kolem sebe, tvořili si vlastní úsudek, nenechali se manipulovat
• na základě vlastní identity ctili identitu jiných lidí, považovali je za stejně hodnotné jako sebe sama, tedy oprostili se ve vztahu k jiným lidem od předsudků, netolerantního jednání a nesnášenlivosti
• zlepšovali a chránili životní prostředí, jednali ekologicky
• vážili si hodnot lidské práce, jednali hospodárně, odpovědně řešili své finanční záležitosti, neničili majetek, ale pečovali o něj, snažili se zanechat po sobě něco pozitivního pro vlastní blízké lidi i pro širší komunitu
Pojetí výuky
Výuka je zaměřena teoreticky. Tematické celky jsou doplněny příklady a dílčími úlohami. Hlavní znaky výuky:
• výklad s využitím učebnice občanské výuky, názorných pomůcek a částí vozidel
• použití audiovizuální techniky
• diskuse o problémech
• využití poznatků z exkurzí a besed
• skupinová práce
• projekty a samostatná práce
• tematická filmová představení s následnou besedou
Hodnocení výsledků žáků
• ústní zkoušení s důrazem kladeným nejen na teoretické znalosti žáka, ale také na jeho schopnost aplikovat poznatky v praxi s přihlédnutím ke komunikativním dovednostem žáka
• písemné zkoušení pro ověřování teoretických znalostí a schopnosti aplikovat poznatky na praktických příkladech
• součástí hodnocení budou samostatné práce zpracovávané během studia,
• hodnocení bude v souladu s klasifikačním řádem obsaženým ve školním řádu
Přínos předmětu k rozvoji klíčových kompetencí
Z klíčových kompetencí rozvíjených v předmětu Občanská nauka, je kladen důraz především na občanské a komunikativní kompetence. Rozvíjeny jsou rovněž klíčové kompetence k učení, řešení problémů, kritickému přístupu získaných informací z otevřených zdrojů a personální a sociální kompetence.
Průřezová témata pokrývaná předmětem
Občan v demokratické společnosti
Výchova k demokratickému občanství se zaměřuje na vytváření a upevňování takových postojů a hodnotové orientace žáků, které jsou potřebné pro fungování a zdokonalování demokracie.
Základem realizace průřezového tématu je budování občanské gramotnosti, vedoucí k osvojení občanských ctností jako jsou humanita, láska k lidem, soucítění, přátelství, pomoc, odpovědnost, spolupráce, aktivita pro správnou věc apod. Občanské ctnosti úzce souvisejí s tím, jaký je člověk ve svém soukromí, v oblasti svého prožívání a jednání. Ke skutečnému lidství a dobré morálce, projevující se v prosociálním chování, by měly vést všechny vyučovací předměty využitím prožitkové výukové strategie, která obsahuje přijetí žáka učitelem i skupinou žáků či pozitivní motivací.
Cílem je kladný přístup žáka k sobě samému a z toho pramenící kladný přístup žáka k životu, k ostatním lidem, k živé i neživé přírodě, ke kulturním a jiným hodnotám, které lidé vytvářejí. Důležité je vytvoření demokratického klimatu školy a cílevědomé úsilí o dobré znalosti a dovednosti žáků, které jsou nezbytně potřebné pro informované a odpovědné občanské rozhodování a jednání.
Žáci jsou vedeni k tomu, aby:
− měli vhodnou míru sebevědomí, odpovědnost a schopnost morálního úsudku
− byli připraveni klást si základní existenční otázky a hledat na ně odpovědi a řešení
− hledali kompromisy mezi osobní svobodou a sociální odpovědností a byli kriticky tolerantní
− rozeznali a odolávali myšlenkové manipulaci
− se orientovali v mediálních obsazích, kriticky je hodnotit a optimálně využívat masová média pro své různé potřeby
− hledali kompromisní řešení při jednáních a diskuzích o citlivých nebo kontroverzních otázkách
− byli ochotni se angažovat nejen pro vlastní prospěch, ale i pro veřejné zájmy a ve prospěch jiných lidí, zejména sociálně potřebných, doma i v jiných zemích
− vážili si materiálních a duchovních hodnot, dobrého životního prostředí a snažili se je chránit a zachovat pro budoucí generace
Výchova k odpovědnému a aktivnímu občanství v demokratické společnosti zahrnuje vědomosti a dovednosti z těchto oblastí:
− osobnost a její rozvoj
− komunikace, vyjednávání, řešení konfliktů
− společnost
– jednotlivec a společenské skupiny, kultura, náboženství
− stát, politický systém, politika, soudobý svět
− masová média
− morálka, svoboda, odpovědnost, tolerance, solidarita
− potřebné právní minimum pro soukromý a občanský život
Metody, formy a prostředky:
Stěžejní je promyšlené a funkční používání strategií výuky, např. používání aktivizujících metod a forem práce ve výuce, jako je problémové a projektové učení, kooperativní učení, diskuse, metody směřující k rozvoji prosociálního chování, rozvoji funkční gramotnosti, tj. schopnosti číst textový materiál s porozuměním, interpretovat jej, hodnotit a používat pro různé účely. V rámci výuky budou využity rovněž tradiční metody výuky - výklad, pracovní listy, samostatná práce, budou využity besedy, exkurze, projekty a filmová představení.
Přírodovědné vzdělávání
Charakteristika oblasti
Oblast PŘÍRODOVĚDNÉHO VZDĚLÁVÁNÍ přispívá k hlubšímu a komplexnímu pochopení přírodních jevů a zákonů, k formování žádoucích vztahů k přírodnímu prostředí a umožňuje žákům proniknout do dějů, které probíhají v živé i neživé přírodě. Přírodovědné vzdělávání nemůže být nahrazeno pouhou znalostí vybraných faktů, pojmů a procesů.
Cílem přírodovědného vzdělávání je především naučit žáky využívat přírodovědných poznatků v profesním i občanském životě, klást si otázky o okolním světě a vyhledávat k nim relevantní, na důkazech založené odpovědi.
Přírodovědné vzdělávání je realizováno v samostatných vyučovacích předmětech Fyzika a Základy přírodních věd.
Vyučování směřuje k tomu, aby žáci:
− využívali přírodovědných poznatků a dovedností v praktickém životě ve všech situacích, které souvisejí s přírodovědnou oblastí;
− logicky uvažovali, analyzovali a řešili jednoduché přírodovědné problémy;
− pozorovali a zkoumali přírodu, prováděli jednoduché experimenty a měření, zpracovávali a vyhodnocovali získané údaje;
− komunikovali, vyhledávali a interpretovali přírodovědné informace a zaujímali k nim stanovisko, využívali získané informace v diskusi k přírodovědné a odborné tematice;
− orientovali se v základních ekologických souvislostem a postavení člověka v přírodě a zdůvodnili nezbytnost udržitelného rozvoje;
− posoudili chemické látky z hlediska nebezpečnosti a vlivu na živé organismy.
V afektivní oblasti směřuje přírodovědné vzdělávání k tomu, aby žáci získali:
− motivaci přispět k dodržování zásad udržitelného rozvoje v občanském životě i odborné pracovní činnosti;
− pozitivní postoj k přírodě;
− motivaci k celoživotnímu vzdělávání v přírodovědné oblasti
Fyzika
Charakteristika předmětu
Pojetí vyučovacího předmětu
Obecný cíl vyučovacího předmětu
Předmět fyzika patří do skupiny všeobecně vzdělávacích předmětů přírodovědného vzdělávání. Využívá poznatků žáků z matematiky a přírodních věd, které dále rozvíjí a přizpůsobuje danému odbornému zaměření žáků.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci dovedli:
• využívat fyzikální poznatky a dovedností v praktickém životě
• logicky uvažovat, analyzovat a řešit jednoduché fyzikální problémy
• pozorovat a zkoumat přírodu a okolní svět
• pochopit souvislosti fyzikálního poznání a rozvoje techniky, společnosti, zdůvodnit nezbytnost udržitelného rozvoje
• posoudit fyzikální jevy a děje z hlediska nebezpečnosti a vlivu na zdraví a život
• osvojit si vybrané poznatky tvořící teoretický základ předmětu
Charakteristika učiva
Obsah učiva je rozdělen do 1. a 2. ročníku studia. Témata jsou seřazena tak, aby doplnila učivo technických předmětů. Obsah učiva byl rozdělen do těchto témat:
• Mechanika
• Elektřina a magnetismus
• Termika
• Vlnění a optika
• Fyzika atomu
• Vesmír
Cíle vzdělávání v oblasti citů, postojů, hodnot a preferencí
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci:
• pracovali v týmu i samostatně
• obhájili svůj názor
• pracovali s vlastním odhadem
• mysleli ekologicky a prakticky
Pojetí výuky
Výuka je zaměřena teoreticky. Tematické celky jsou doplněny výpočtovými úlohami ze života.
• výklad s využitím názorných pomůcek a pokusů
• použití audiovizuální techniky
• diskuse o fyzikálních jevech a dějích
• využití poznatků z běžného života
Hodnocení výsledků žáků
• ústní a písemné zkoušení pro ověření teoretických znalostí a schopnosti aplikovat získané vědomosti na příkladech
• aktivita, zapojení do výuky, samostatnost při řešení fyzikálních úloh
• kladen důraz na hloubku porozumění učiva a aplikaci vědomostí do běžného života
• hodnocení bude v souladu s klasifikačním řádem obsaženým ve školním řádu
Přínos předmětu k rozvoji klíčových kompetencí
Z klíčových kompetencí rozvíjených v předmětu Fyzika, je položen důraz na kompetence k učení, řešení problémů, komunikativní, matematickou a využití prostředků informačních a komunikačních technologií a práce s informacemi.
Ve Fyzice jsou zařazena průřezová témata Člověk a životní prostředí, v učebním bloku Vlnění a optika v 1. ročníku studia, a Informační a komunikační technologie, v učebním bloku Vesmír v 2. ročníku. Člověk a životní prostředí je zaměřeno na vliv prostředí na lidské zdraví. Informační a komunikační technologie je zaměřena na poznatky týkající se hvězd a galaxií.
Průřezová témata pokrývaná předmětem
Základy přírodních věd
Charakteristika předmětu
Pojetí vyučovacího předmětu
Obecný cíl vyučovacího předmětu
Předmět základy přírodních věd patří do skupiny všeobecně vzdělávacích předmětů přírodovědného vzdělávání.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci dovedli:
• využívat přírodovědných poznatků a dovedností v praktickém životě ve všech situacích, které souvisejí s přírodovědnou oblastí.
• logicky uvažovat, analyzovat a řešit jednoduché přírodovědné problémy.
• pozorovat a zkoumat přírodu, provádět experimenty a měření, zpracovávat a vyhodnocovat získané údaje.
• komunikovat, vyhledávat a interpretovat přírodovědné informace a zaujímat k nim kritické stanovisko, využívat získané informace v diskusi k přírodovědné a odborné tématice.
• porozumět základním ekologickým souvislostem a postavení člověka v přírodě a zdůvodnit nezbytnost udržitelného rozvoje.
• posoudit chemické látky z hlediska nebezpečnosti a vlivu na živé organismy.
• zopakovat, prohloubit a rozšířit poznatky o základních pojmech, jevech, zákonitostech a souvislostech získaných na základní škole.
• osvojit si vybrané poznatky tvořící teoretický základ předmětu.
Charakteristika učiva
Obsah učiva je rozdělen do 1. a 2. ročníku studia. Témata jsou seřazena tak, aby doplnila učivo technických předmětů. Obsah učiva byl rozdělen do těchto témat:
• Obecná chemie
• Anorganická chemie
• Organická chemie
• Biochemie
• Základy biologie
• Ekologie
• Člověk a životní prostředí
Cíle vzdělávání v oblasti citů, postojů, hodnot a preferencí
Vzdělání směřuje k tomu, aby žáci:
• posuzovali nebezpečí ohrožení přírody lidskou činností a zaujmout postoj v oblasti péče o životní prostředí
• měli úctu k živé i neživé přírodě, aktivně se zapojovat do ochrany a zlepšování životního prostředí
• jednali hospodárně, adekvátně uplatňovat nejen kritérium ekonomické efektivnosti, ale i hledisko ekologické
• zdůvodnili význam nových chemických a biologických poznatků pro společnost
Pojetí výuky
Výuka je zaměřena teoreticky. Tematické celky jsou doplněny příklady ze života.
• výklad s využitím názorných pomůcek a pokusů
• použití audiovizuální techniky
• diskuse o přírodních jevech a problémech
• využití poznatků z běžného života
Hodnocení výsledků žáků
• vědomosti žáků budou prověřovány ústním a písemným zkoušením
• při hodnocení bude kladen důraz na hloubku porozumění učiva
• ústní zkoušení bude hodnoceno známkou a slovně
• písemné zkoušení bude hodnoceno bodově nebo známkou
• samostatné práce budou hodnoceny známkou a slovně
• hodnocení bude v souladu s klasifikačním řádem obsaženým ve školním řádu
Přínos předmětu k rozvoji klíčových kompetencí
Z klíčových kompetencí rozvíjených v předmětu Základy přírodních věd, je položen důraz na kompetence k učení, řešení problémů, práce s informacemi a práci s informačními technologiemi, a komunikativní kompetence.
V základech přírodních věd se ve značné míře řeší ochrana životního prostředí a žáci budou vedeni k chování v souladu s trvale udržitelným rozvojem. Učit se poznávat svět, lépe mu rozumět a efektivně pracovat s informacemi.
Průřezová témata pokrývaná předmětem
Člověk a životní prostředí
Předpokladem realizace udržitelného rozvoje je příprava budoucí generace k myšlení a jednání v souladu s principy udržitelného rozvoje, k vědomí odpovědnosti za udržení kvality životního prostředí a jeho jednotlivých složek a k úctě k životu ve všech jeho formách.
Průřezové téma Člověk a životní prostředí ovlivňuje pozitivní vztahy k prostředí a zvyšuje gramotnost pro udržitelnost rozvoje. V souvislosti s odborným vzděláváním žáků poukazuje na vlivy pracovních činností na prostředí a zdraví a využívaní moderní techniky a technologie v zájmu udržitelnosti rozvoje.
Cílem je komplexní pohled žáka na udržitelnost rozvoje v občanském životě a v daném oboru vzdělávání a uvědomění si vlastní odpovědnosti za kvalitu životního prostředí. Důležité je, aby vznikl ucelený obraz ukazující složitost souvislostí v přírodě, ve společnosti, mezi přírodou a člověkem a jeho životním prostředí.
Žáci jsou vedeni k tomu, aby:
- chápali postavení člověka v přírodě a vlivy prostředí na jeho zdraví a život
- samostatně a aktivně poznávali okolní prostředí, získávali informace z různých informačních zdrojů
- pochopili vlastní odpovědnost za své jednání a snažili se aktivně podílet na řešení environmentálních problémů
- osvojili si základní principy šetrného a odpovědného přístupu k životnímu prostředí v osobním a profesním jednání
- osvojili si zásady zdravého životního stylu a vědomí odpovědnosti za své zdraví
Snahou je, aby se získané vědomosti a dovednosti propojili a doplnili se zaměřením na:
- materiálové a energetické zdroje
- kvalitu pracovního prostředí
- vliv pracovních činností na prostředí a na zdraví
- technické a technologické procesy
- řídící činnosti
Metody, formy a prostředky:
Vedení žáků k správnému nakládání s odpady, využívání úsporných spotřebičů a postupů, dodržování požadavků na bezpečnost a hygienu práce. Velký význam při realizaci environmentálního vzdělávání a výchovy je spolupráce se středisky a centry ekologické výchovy a s dalšími ekologickými institucemi a pracovišti. Uplatnění také nachází různé žákovské projekty s environmentální problematikou.
Matematické vzdělávání
Charakteristika oblasti
Oblast MATEMATICKÉHO VZDĚLÁVÁNÍ navazuje na učivo a výsledky vzdělávání stanovené RVP pro základní vzdělávání. V odborném školství má matematické vzdělávání kromě funkce všeobecně vzdělávací ještě funkci průpravnou pro odbornou složku vzdělávání.
Obecným cílem matematického vzdělávání je výchova přemýšlivého člověka, který bude umět používat matematiku v různých životních situacích (v odborné složce vzdělávání, v dalším studiu, v osobním životě, budoucím zaměstnání, volném čase apod.).
Matematické vzdělávání se zaměřuje především na metody řešení úloh, zejména ve vztahu k oboru vzdělání.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci dovedli:
- aplikovat matematické poznatky a postupy v odborné složce vzdělávání,
- využívat matematické poznatky a metody řešení v praktickém životě a v dalším vzdělávání,
- matematizovat jednoduché reálné situace, užívat matematický model a vyhodnotit výsledek řešení vzhledem k realitě,
- zkoumat a řešit problémy,
- účelně využít digitální technologie a zdroje informací při řešení matematických úloh,
- číst s porozuměním matematický text, kriticky vyhodnotit informace získané z různých zdrojů.
V afektivní oblasti směřuje matematické vzdělávání k tomu, aby žáci získali:
− pozitivní postoj k matematickému vdělávání,
− motivaci k celoživotnímu vzdělávání,
− důvěru ve vlastní schopnosti, systematičnost a preciznost při práci.
Matematika
Charakteristika předmětu
Pojetí vyučovacího předmětu
Obecný cíl vyučovacího předmětu
Výuka předmětu Matematika má na středních odborných školách kromě funkce všeobecně vzdělávací ještě funkci průpravnou pro odbornou složku vzdělávání. Rozvíjí a prohlubuje pochopení a využití kvantitativních a prostorových vztahů reálného světa, vytváří kvantitativní a geometrickou gramotnost žáků. Umožňuje žákům pochopit, že matematika je nezastupitelným prostředkem v modelování a předpovídání reálných jevů. Osvojené matematické pojmy, vztahy a procesy jim pomáhají proniknout do podstaty oboru a propojovat jednotlivé tematické okruhy. Matematické vzdělávání napomáhá rozvoji abstraktního a analytického myšlení, rozvíjí logické usuzování, učí srozumitelné a věcné argumentaci. Těžiště výuky spočívá v aktivním osvojení strategie řešení úloh a problémů, v ovládnutí nástrojů potřebných v běžném životě, budoucím zaměstnání a dalším studiu. Studiem matematiky žáci získávají schopnost hodnotit správnost postupu při odvozování tvrzení, odhalovat klamné závěry, zvažovat rizika předkládaných důkazů.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci dovedli:
• využívat matematických vědomostí a dovedností v praktickém životě: při řešení běžných situací vyžadujících efektivní způsoby výpočtu a poznatky o geometrických útvarech
• aplikovat matematické poznatky a postupy v odborných předmětech
• matematizovat reálné situace, pracovat s matematickým modelem a vyhodnotit výsledek řešení vzhledem k realitě
• zkoumat a řešit problémy včetně diskuse výsledků jejich řešení
• číst s porozuměním matematický text, vyhodnotit informace získané z různých zdrojů (grafů, diagramů, tabulek a internetu), podrobovat je logickému rozboru a zaujímat k nim stanovisko
• naučit se přesnosti a preciznosti ve vyjadřování i v ostatních činnostech
• používat pomůcky: odbornou literaturu, internet, PC, kalkulátor, rýsovací potřeby
Charakteristika učiva
Obsah učiva je rozdělen do tří ročníků s tématy logicky navazujícími na sebe a sloužícími jako průprava pro užití v technických předmětech. Obsah učiva byl rozdělen do těchto témat:
• Operace s čísly
• Číselné a algebraické výrazy
• Řešení rovnic a nerovnic
• Funkce
• Goniometrie a trigonometrie
• Planimetrie
• Stereometrie
• Pravděpodobnost v praktických úlohách
• Práce s daty v praktických úlohách
Cíle vzdělávání v oblasti citů, postojů, hodnot a preferencí
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci:
• získali pozitivní postoj k matematice a zájem o ni a její aplikace
• pociťovali motivaci k celoživotnímu vzdělávání
• měli důvěru ve vlastní schopnosti
• pracovali precizně
Pojetí výuky
Přístup pedagoga i obsah učiva bude volen tak, aby u žáka po vzdělávacím procesu převládaly pozitivní emoce. Při výuce budou využívány tradiční i moderní vyučovací metody, které zvyšují motivaci a efektivitu a tedy i kvalitu vzdělávacího procesu:
• výklad
• procvičování pod dohledem učitele
• diskuse
• skupinová práce žáků
• rozvíjení tvořivosti a vynalézavosti
• učení se z textu a vyhledávání informací
• samostudium a domácí úkoly
• využívání prostředků ICT
Hodnocení výsledků žáků
• řídí se klasifikačním řádem a je objektivní
• důraz je kladen na schopnost aplikovat poznatky v praxi, na samostatný a tvořivý přístup k řešení úkolů
• ověřování znalostí se provádí převážně písemnou formou, (kontrolní práce na závěr tematických celků, čtvrtletí či pololetí)
• zohledňuje individuální přístup dle nadání, schopností a potřeb žáka
• při závěrečné pololetní klasifikaci bude vyučující vycházet i z celkového přístupu studenta k vyučování a k plnění studijních povinností
Přínos předmětu k rozvoji klíčových kompetencí
Žáci by si měli v hodinách matematiky osvojit nástroje k pochopení světa a rozvinout dovednosti potřebné k učení se, naučit se vyrovnávat s různými situacemi a problémy, umět pracovat v týmech a být připraveni řešit úkoly nutné pro povolání, pro které jsou připravováni.
Průřezová témata pokrývaná předmětem
Vzdělávání pro zdraví
Charakteristika oblasti
Oblast VZDĚLÁVÁNÍ PRO ZDRAVÍ si klade za cíl vybavit žáky znalostmi a dovednostmi potřebnými k preventivní a aktivní péči o zdraví a bezpečnost, a tak rozvinout a podpořit jejich chování a postoje ke zdravému způsobu života a celoživotní odpovědnosti za jejich zdraví. Vede žáky k tomu, aby znali potřeby svého těla v jeho biopsychosociální jednotě a rozuměli tomu, jak působí výživa, životní prostředí, dodržování hygieny, pohybové aktivity, pozitivní emoce, překonávání negativních emocí a stavů, jednostranné činnosti, disharmonické mezilidské vztahy a jiné vlivy na zdraví. Důraz se klade na výchovu proti závislostem (na alkoholu, tabákových výrobcích, drogách, hracích automatech, počítačových hrách aj.), proti médii vnucovanému ideálu tělesné krásy mladých lidí a na výchovu k odpovědnému přístupu k sexu. Protože jsou žáci v současnosti vystaveni řadě nebezpečí, která ohrožují jejich zdraví a často i život, nabývají na významu i dovednosti potřebné pro obranu a ochranu proti nim, tj. pro chování při vzniku mimořádných událostí.
V tělesné výchově se usiluje zejména o výchovu a vzdělávání pro celoživotní provádění pohybových aktivit a rozvoj pozitivních vlastností osobnosti. Žáci jsou vedeni k pravidelnému provádění pohybových činností, ke kvalitě v pohybovém učení, jsou jim vytvářeny podmínky k prožívání pohybu a sportovního výkonu, ke kompenzování negativních vlivů způsobu života a ke spolupráci při společných činnostech. Jsou vychováváni k dodržování zásad bezpečnosti a prevenci úrazů při pohybových aktivitách.
V tělesné výchově se rozvíjejí jak pohybově nadaní, tak zdravotně oslabení žáci.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci dovedli:
− vážit si zdraví a cílevědomě je chránit; rozpoznat, co ohrožuje tělesné a duševní zdraví;
− pojímat zdraví jako prvořadou hodnotu potřebnou ke kvalitnímu prožívání života;
− preferovat takový způsob života, aby byly zdraví ohrožující návyky, činnosti a situace co nejvíce eliminovány; využívat pravidelné pohybové aktivity v denním režimu a k celoživotní péči o zdraví;
− racionálně jednat v situacích osobního a veřejného ohrožení;
− chápat, jak vlivy životního prostředí působí na zdraví člověka (vzduch, voda, hluk, chemické látky aj.);
− kriticky přistupovali k mediálním informacím a komerčním nabídkám produktů vztahujících se k péči o zdraví;
− vyrovnávat nedostatek pohybu a jednostrannou tělesnou a duševní zátěž;
− usilovat o dosažení sportovní a pohybové gramotnosti;
− pociťovat radost a uspokojení z provádění tělesné (sportovní) činnosti;
− usilovat o pozitivní změny tělesného sebepojetí;
− využívat pohybové činnosti, pravidla a soutěže ke správným rozhodovacím postupům podle zásad fair play;
− kontrolovat a ovládat své jednání, chovat se odpovědně v zařízeních tělesné výchovy a sportu a při pohybových činnostech vůbec; podle potřeby spolupracovat;
− dosáhnout optimálního tělesného a pohybového rozvoje v rámci svých možností.
Oblast Vzdělávání pro zdraví zahrnuje jednak učivo potřebné k péči o vlastní zdraví, k bezpečnému jednání v krizových situacích a za mimořádných událostí, poskytnutí neodkladné první pomoci, jednak učivo tělesné výchovy. Vzdělávací oblast prostupuje celým ŠVP a je rozpracována ve výsledcích vzdělávání dalších předmětů (např. tematika učiva péče o zdraví se objevuje v občanské nauce, biologii, základech ekologie, tělesné výchově a odborných předmětech).
Tělesná výchova
Charakteristika předmětu
Pojetí vyučovacího předmětu
Obecný cíl vyučovacího předmětu
Předmět Tělesná výchova usiluje zejména o výchovu a vzdělávání pro celoživotní provádění pohybových aktivit a rozvoj pozitivních vlastností osobnosti. Žáci jsou vedeni k pravidelnému provádění pohybových činností, ke kvalitě v pohybovém učení, jsou jim vytvářeny podmínky k prožívání pohybu a sportovního výkonu, ke kompenzování negativních vlivů způsobu života a ke spolupráci při společných činnostech. Jsou vychovávání k dodržování zásad bezpečnosti a prevenci úrazů při pohybových aktivitách.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci dovedli:
• vážit si zdraví a cílevědomě je chránit; rozpoznat, co ohrožuje tělesné a duševní zdraví
• racionálně jednat v situacích osobního a veřejného ohrožení
• chápat, jak vlivy životního prostředí působí na zdraví člověka (vzduch, voda, hluk, chemické látky, aj.)
• kriticky přistupovat k mediálním informacím a komerčním nabídkám produktů vztahujících se k péči o zdraví
• vyrovnávat nedostatek pohybu a jednostrannou tělesnou a duševní zátěž
• usilovat o dosažení sportovní a pohybové gramotnosti
• usilovat o pozitivní změny tělesného sebepojetí
• využívat pohybové činnosti, pravidla a soutěže ke správným rozhodovacím postupům podle zásad fair play
• dosáhnout optimálního tělesného a pohybového rozvoje v rámci svých možností
Charakteristika učiva
Učivo představuje výběr z tělesných cvičení, gymnastiky, atletiky a sportovních her, které si má žák osvojit a v jednotlivých ročnících je osvojováno a následně procvičováno a zdokonalováno. Základními prvky učiva jsou poznatky a činnosti, které se transformují do pohybových schopností a dovedností.
Učivo Tělesné výchovy v 1. ročníku je rozšířeno o pětidenní lyžařský kurz, jehož cílem je zvládnutí základů jízdy na snowboardu nebo základů sjezdového lyžování a chování při pohybu v horském prostředí.
V dalších ročnících budou součástí učiva, dle aktuálních materiálních podmínek a zájmu žáků, sportovní dny zaměřené na plavání s nácvikem dvou plaveckých způsobů, dopomoci unavenému plavci a záchranu tonoucímu, bruslení s nácvikem základů bruslení na ledě nebo inline a pětidenní cykloturistický kurz se sportovními aktivitami, jehož cílem je zvládnutí jízdy na kole v terénu a na silnici s dodržením bezpečnosti a pravidel silničního provozu a orientace v terénu v rámci turistických map.
Cíle vzdělávání v oblasti citů, postojů, hodnot a preferencí
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci:
• pociťovali radost a uspokojení z provádění tělesné (sportovní) činnosti
• pojímali zdraví jako prvořadou hodnotu potřebnou ke kvalitnímu prožívání života
• preferovali takový způsob života, aby byly zdraví ohrožující návyky, činnosti a situace co nejvíce eliminovány; využívali pravidelné pohybové aktivity v denním režimu a k celoživotní péči o zdraví
• dovedli kontrolovat a ovládat své jednání, chovat se odpovědně v zařízeních tělesné výchovy a sportu a při pohybových činnostech vůbec a podle potřeby spolupracovat
Pojetí výuky
Výuka je zaměřena prakticky. Tematické celky jsou zaměřené na aktivní prohlubování získaných schopností a dovedností. Hlavní znaky výuky:
• výklad s následným provedením praktických cvičení
• třída bude dělena do skupin tak, aby byly respektovány individuální schopnosti jedince
• použití příslušných cvičebních pomůcek a nářadí
• diskuse o problémech
Hodnocení výsledků žáků
• žák je hodnocen za aktivní přístup k zvládnutí příslušných pohybových činností
• součástí hodnocení bude absolvování motorických a dovednostních testů v každém ročníku
• hodnocení bude mít motivační charakter v souladu s klasifikačním řádem obsaženém ve školním řádu
Přínos předmětu k rozvoji klíčových kompetencí
Z klíčových kompetencí rozvíjených v předmětu Tělesná výchova, je kladen důraz především na komunikativní kompetence, spolupráci, řešení problémů, respektování jedinečnosti každé osobnosti a práci s informacemi.
Průřezová témata pokrývaná předmětem
Vzdělávání v informačních a komunikačních technologiích
Charakteristika oblasti
Cílem VZDĚLÁVÁNÍ V INFORMAČNÍCH A KOMUNIKAČNÍCH TECHNOLOGIÍCH je naučit žáky pracovat s prostředky informačních a komunikačních technologií a pracovat s informacemi. Žáci se orientují v základech informačních a komunikačních technologií, naučí se na uživatelské úrovni používat operační systém, kancelářský software a pracovat s dalším běžným aplikačním programovým vybavením (včetně specifického programového vybavení, používaného v příslušné profesní oblasti). Jedním ze stěžejních témat oblasti informačních a komunikačních technologií, a tedy i cílů výuky, je, aby žák zvládl efektivně pracovat s informacemi (zejména s využitím prostředků informačních a komunikačních technologií) a komunikovat pomocí Internetu. Podstatnou část vzdělávání v informačních a komunikačních technologiích představuje práce s výpočetní technikou.
Vzdělávání v informačních a komunikačních technologiích je dále vhodné rozšířit dle aktuálních vzdělávacích potřeb, jejichž příčinou mohou být změny na trhu práce, vývoj informačních a komunikačních technologií a specifika oboru, v němž je žák připravován.
Informační a komunikační technologie
Charakteristika předmětu
Pojetí vyučovacího předmětu
Obecný cíl vyučovacího předmětu
Cílem vzdělávání v informačních a komunikačních technologiích je naučit žáky pracovat s prostředky informačních a komunikačních technologií a pracovat s informacemi tak, aby byli schopni je efektivně využívat v průběhu přípravy v jiných předmětech, v dalším studiu i při výkonu povolání po absolvování školy, ale i v soukromém a občanském životě.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci dovedli:
• využívat prostředky informačních a komunikačních technologií při dalším studiu i v praktickém životě
• porozumět zpracování dat v počítači, pracovat s operačním systémem a s daty na pokročilé uživatelské úrovni
• pracovat s běžným základním a aplikačním programovým vybavením, naučit se používat nový aplikační software
• používat prostředky grafické komunikace
• formulovat svůj požadavek a využívat při práci s počítačem algoritmické myšlení
• komunikovat pomocí internetu, získávat a využívat informace z celosvětové sítě internet, orientovat se v ní, uvědomovat si nutnost posouzení věrohodnosti informací
• prezentovat informace a výsledky své práce
• aktivně používat prostředky zabezpečení dat před zneužitím a ochrany dat před zničením, dodržovat autorská práva.
Charakteristika učiva
Žáci porozumí základům informačních a komunikačních technologií, naučí se na uživatelské úrovni používat operační systém, kancelářský software, budou pracovat s dalším běžným aplikačním programovým vybavením, zejména s grafickým softwarem určeným pro tvorbu technické dokumentace. Budou schopni naučit se používat nové aplikace. Budou efektivně vyhledávat informace a komunikovat prostřednictvím internetu.
Cíle vzdělávání v oblasti citů, postojů, hodnot a preferenci
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci:
• získali důvěru ve vlastní schopnosti při práci s prostředky informačních a komunikačních technologií
• se dále vzdělávali a využívali nové prostředky a aplikace
• využívali prostředky IKT při studiu i v praktickém životě
• dodržovali etická pravidla při práci s informacemi a k dodržovali autorská práva
Pojetí výuky
Obsah učiva bude volen tak, aby žáci přijímali nové poznatky s vědomím jejich využitelnosti nejen při přípravě v ostatních předmětech, ale i při dalším studiu, v osobním životě a při výkonu povolání. Základní formou výuky budou cvičení v odborné učebně. Třída se při výuce dělí na skupiny tak, aby na každé pracovní stanici pracoval jeden žák. Výuka bude vedena formou výkladu s využitím dataprojektoru a vhodných motivačních příkladů. Ihned za výkladem bude následovat procvičení formou praktických úloh, které budou zadávány tak, aby co nejvíce odpovídaly potřebám ostatních předmětů a byly využitelné i v běžném životě. Žáci budou při řešení úloh pracovat pod vedením učitele samostatně vlastním tempem, do cvičení budou zařazovány jak dílčí, tak i komplexní praktické úlohy, kde budou žáci využívat znalostí a dovedností z různých tematických celků. Předmět bude zařazen do druhého a třetího ročníku, žáci získané znalosti a dovednosti během studia využijí při práci s informacemi, při zpracování výsledků práce v ostatních předmětech a v odborných předmětech při vytváření technické dokumentace.
Hodnocení výsledků žáků
Ke každému tématu budou zařazovány ověřovací praktické úkoly, které budou všichni žáci řešit souběžně. Znalost některých témat bude ověřována ústním či písemným zkoušením nebo formou vytvořené a obhájené prezentace. Klasifikace bude vycházet nejen z výsledků zkoušení žáka, ale bude zohledněn i přístup žáka k řešení jednotlivých úloh při procvičování učiva. Hodnocení se bude řídit klasifikačním řádem, který je součástí školního řádu. Hodnocení bude mít motivační charakter, žáci budou vedeni tak, aby cítili potřebu vzdělávat se s ohledem na využitelnost získaných znalostí a dovedností v dalším studiu i v praktickém životě.
Přínos předmětu k rozvoji klíčových kompetencí
Práce s prostředky informačních a komunikačních technologií má dnes nezbytnou funkci pro odbornou složku vzdělání, ale také patří ke všeobecnému vzdělání moderního člověka. Žáci se naučí používat základní a aplikační programové vybavení počítače, pracovat s informacemi a komunikačními technologiemi. Při výuce budou řešeny praktické úkoly z ostatních předmětů s důrazem na upevnění mezipředmětových vazeb. Mezi nejdůležitější kompetence, které budou rozvíjeny v předmětu informační a komunikační technologie patří kompetence komunikativní, personální, sociální, schopnost samostatně řešit pracovní a mimopracovní problémy, schopnost uplatnit se v práci, aplikovat matematické postupy při řešení praktických úkolů a zejména využívat prostředky informačních a komunikačních technologií tak, aby žák:
• srozumitelně a souvisle formuloval své myšlenky
• vyjadřoval se přiměřeně účelu jednání, vhodně se prezentoval
• přistupoval aktivně k získávání nových znalostí a dovedností
• učil se efektivně, kriticky posuzoval dosažené výsledky, přijímal kritiku jiných
• využíval k učení zkušenosti jiných
• byl připraven dále se vzdělávat, dbát na své duševní a fyzické zdraví
• byl schopen pracovat v týmu, odpovědně plnil zadané úkoly, byl ochoten zvažovat návrhy jiných a zodpovídal za výsledky své práce
• uplatňoval při řešení problémů vhodné logické a matematické postupy, používal vhodné algoritmy
• využíval a vytvářel různé formy grafického znázornění (tabulky, diagramy, schémata a grafy) při řešení zadaných problémů
• volil prostředky potřebné pro splnění daného úkolu (vhodnou aplikaci, literaturu, vhodnou metodu)
• sestavil ucelené řešení praktického úkolu na základě dílčích výsledků
• pracoval s běžným základním a aplikačním programovým vybavením, naučil se používat nové aplikace
• používal grafickou komunikaci jako prostředek technické praxe
• získával informace z otevřených zdrojů, posuzoval jejich věrohodnost a využíval je k řešení problému
• využíval prostředky online a offline komunikace, tvořil a publikoval webové stránky
• dodržoval autorská práva, zabezpečoval data
• měl přehled o situaci na trhu práce v daném oboru a o možnostech rozvoje vlastních podnikatelských aktivit.
Průřezová témata pokrývaná předmětem
Informační a komunikační technologie
Práce s prostředky informačních a komunikačních technologií má dnes nejen průpravnou funkci pro odbornou složku vzdělání, ale také patří ke všeobecnému vzdělání moderního člověka. Žáci jsou připravováni k tomu, aby byli schopni pracovat s prostředky informačních a komunikačních technologií a efektivně je využívali jak v průběhu vzdělávání, tak při výkonu povolání (tedy i při řešení pracovních úkolů v rámci profese, na kterou se připravují), stejně jako v činnostech, které jsou a budou běžnou součástí jejich osobního a občanského života.
Dovednosti v oblasti informačních a komunikačních technologií mají podpůrný charakter ve vztahu ke všem složkám kurikula.
Cílem je naučit žáky používat základní a aplikační programové vybavení počítače, a to nejen pro účely uplatnění se v praxi, ale i pro potřeby dalšího vzdělávání. Rovněž je důležité naučit žáky pracovat s informacemi a s komunikačními prostředky.
Výsledky vzdělávání:
- využívá počítač a jeho periferie (obsluhuje je, detekuje chyby)
- vyhodnocuje možnosti a výhody, ale i rizika (zabezpečení dat před zneužitím, ochrana dat před zničením, porušování autorských práv) a omezení (zejména technických a technologických) spojených s používáním výpočetní techniky
- využívá prostředky zabezpečení dat před zneužitím a ochrany dat před zničením
- pracuje s uživatelským prostředím operačního systému
- orientuje se v běžném systému – popíše strukturu dat a možnosti jejich uložení, aplikuje a orientuje se v systému adresářů, volí základní práce se soubory (vyhledávání, kopírování, přesun, mazání), odlišuje a rozpoznává základní typy souborů a pracuje s nimi
- v oborech s vyššími nároky na využívání aplikací výpočetní techniky vybírá principy algoritmizace úloh a volí algoritmy řešení konkrétních úloh (dekompozice úlohy na jednotlivé elementárnější činnosti za použití přiměřené míry abstrakce)
- využívá nápovědy a manuálu pro práci se základním a aplikačním programovým vybavením i běžným hardware
- volí používání nových aplikací, zejména za pomoci manuálu a nápovědy, uvědomuje si analogie ve funkcích a ve způsobu ovládání různých aplikací
- vybírá vhodné programové vybavení pro řešení běžných konkrétních úkolů
- vytváří, upravuje a uchovává strukturované textové dokumenty
- orientuje se v běžné práci s tabulkovým procesorem a databází (editace, vyhledávání, filtrování, třídění, matematické operace, základní funkce, tvorba jednoduchého grafu, příprava pro tisk)
- aplikuje hlavní typy grafických formátů, na základní úrovni grafiku tvoří a upravuje
- používá běžné základní a aplikační programové vybavení
- pracuje s dalšími aplikacemi používanými v příslušné profesní oblasti
- aplikuje specifika práce v síti (včetně rizik), využívá jejích možností a pracuje s jejími prostředky
- samostatně komunikuje elektronickou poštou, volí i zaslání přílohy, či naopak její přijetí a následné otevření
- využívá další funkce poštovního klienta (organizování, plánování…)
- orientuje se v dalších běžných prostředcích online a offline komunikace a výměny dat
- volí vhodné informační zdroje k vyhledávání požadovaných informací a odpovídající techniky (metody, způsoby) k jejich získávání
- získává a využívá informace z otevřených zdrojů, zejména pak z celosvětové sítě Internet, orientuje se v jejich vyhledávání
- orientuje se v získaných informacích, třídí je, analyzuje, vyhodnocuje, provádí jejich výběr a dále je zpracovává
- zaznamenává a uchovává textové, grafické i numerické informace způsobem umožňujícím jejich rychlé vyhledání a využití
- uvědomuje si nutnost posouzení validity informačních zdrojů a použití informací relevantních pro potřeby řešení konkrétního problému
- správně interpretuje získané informace a výsledky jejich zpracování následně prezentuje vhodným způsobem s ohledem na jejich další uživatele
- pracuje s běžnými i odbornými graficky ztvárněnými informacemi (schémata, grafy apod.).
Metody, formy a prostředky
Stěžejní formou výuky je cvičení v odborné učebně výpočetní techniky. Třída se při výuce dělí na skupiny tak, aby na každé pracovní stanici pracoval jeden žák. Těžiště výuky informačních a komunikačních technologií je v provádění praktických úkolů. Je-li použita metoda výkladu, je vhodné, aby ihned následovalo praktické procvičení vyloženého učiva. Proces seznamování se s metodami a prostředky informačních a komunikačních technologií (ukázka nových činností, jejich praktické vyzkoušení na počítači a následné pochopení nové látky) je často nejen úvodem do problematiky, stále častěji však bude navazovat na znalosti žáků z předchozího vzdělávání. Praktické úlohy by neměly chybět v žádné vyučovací hodině. Realizovány mohou být formami různých cvičení, samostatných prací, souhrnných prací či testů s použitím počítače.
Ekonomické vzdělávání
Charakteristika oblasti
Cílem oblasti EKONOMICKÉHO VZDĚLÁVÁNÍ je vybavit žáky základními znalostmi pro ekonomické chování jak v profesním, tak osobním životě. Obsahový okruh není zpracován zvlášť pro jednotlivé obory vzdělání, ale tak, aby byl využitelný pro všechny obory vzdělání. Provázání na vlastní odbornost zajistí škola ve svém ŠVP a vyučující přímo ve výuce.
Výsledkem vzdělávání nejsou pouze znalosti, ale hlavně praktické dovednosti žáků.
Obsahový okruh je v souladu se Standardem finanční gramotnosti ve verzi schválené v roce 2017. Standard finanční gramotnosti je dále naplňován ve společenskovědním vzdělávání a částečně i v matematickém vzdělávání.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci:
• úspěšně budovali svoji profesní kariéru a byli připraveni zvládat podnikatelské činnosti
• jednali aktivně při hledání zaměstnání, vhodně komunikovali s potenciálními zaměstnavateli, prezentovali sebe i svoji odbornost
• pracovali v týmu
• vyhledávali a vyhodnocovali informace z různých zdrojů a využívali je pro svou práci
• pracovali s moderní technikou
Vzdělávací oblast je úzce propojena s průřezovým tématem Člověk a svět práce a se standardem finanční gramotnosti pro střední vzdělávání.
Ekonomika
Charakteristika předmětu
Pojetí vyučovacího předmětu
Obecný cíl vyučovacího předmětu
Předmět ekonomika je vyučován ve třetím ročníku daného učebního oboru.
Cílem výuky předmětu je poskytnout žákům základní odborné znalosti z oblasti ekonomiky, aby žáci porozuměli podstatě podnikatelské činnosti a dovedli se správně orientovat v ekonomických souvislostech reálného života.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci dovedli:
• využít vhodnou míru ekonomického sebevědomí a byli schopni sebehodnocení a sebekritiky a přijímali odpovědnost za svá jednání a rozhodnutí
• vážit si demokracie a svobody, ale také hledali hranice mezi osobní svobodou a společenskou odpovědností
• chovat se tolerantně a solidárně, byli ochotni se angažovat nejen pro vlastní prospěch, ale i pro veřejný zájem
• klást si existenční, etické a ekonomické otázky a hledat na ně správná řešení a odpovědi
• dodržovat klíčové kompetence jako např. zásady a předpisy BOZP, dodržovali pracovní dobu, vážili si kvalitní práce jiných lidí, vážili si života, zdraví, životního prostředí a snažili se je zachovat pro příští generace
Charakteristika učiva
Obsah učiva je rozdělen do tří tematických celků. Je zaměřen tak, aby si žáci osvojili základní ekonomické pojmy, porozuměli jim a uměli je správně používat, Aby se naučili orientovat v ekonomických souvislostech a osvojili si ekonomický způsob myšlení. Získají znalosti o možnostech podnikání v oboru a o povinnostech podnikatele, o hospodaření podniku, naučí se vypočítat mzdy a orientovat se v daňové problematice, čímž jsou připravováni na možnost samostatného podnikání.
Cíle vzdělávání v oblasti citů, postojů, hodnot a preferencí
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci:
• dovedli pracovat v týmu i samostatně
• dovedli obhájit svůj názor
• mysleli ekonomicky a ekologicky
• uměli správně odhadovat své možnosti a schopnosti, zvažovali a respektovali možnosti a schopnosti jiných lidí
Pojetí výuky
Výuka je zaměřena teoreticky. Tematické celky jsou doplněny příklady a dílčími úlohami. Základními metodami výuky jsou:
• výklad s využitím učebnic ekonomiky, odborných časopisů a příkladů z praxe
• použití audiovizuální techniky
• diskuse na zadané téma
• práce ve skupinách - např. procvičování typových příkladů a jejich řešení
• samostatné práce žáků zaměřené na určité ekonomické téma
Hodnocení výsledků žáků
• ústní zkoušení s důrazem kladeným nejen na teoretické znalosti žáka, ale i schopnost aplikovat teorii na praktických příkladech
• písemné zkoušení pro ověřování teoretických znalostí a schopnosti aplikovat teorii na praktických příkladech
• hodnocení bude v souladu s klasifikačním řádem obsaženým ve školním řádu
Přínos předmětu k rozvoji klíčových kompetencí
Z klíčových dovedností rozvíjených v předmětu ekonomika, je položen důraz především na:
• kompetence k pracovnímu uplatnění a podnikání
• komunikativní kompetence
• finanční gramotnost
Průřezová témata pokrývaná předmětem
Člověk a svět práce
Cílem tématu Člověk a svět práce je vybavit žáka praktickými dovednostmi a informacemi pro jeho budoucí pracovní život tak, aby byl schopen efektivně reagovat na dynamický rozvoj trhu práce a měnící se požadavky na pracovníky. Prostřednictvím kariérového vzdělávání si žák osvojí znalosti, a především dovednosti pro řízení své kariéry a života, které využije pro cílené plánování a odpovědné rozhodování o svém osobním rozvoji, dalším vzdělávání a seberealizaci v profesních záměrech. Zároveň se naučí přijímat změny ve své profesní kariéře jako běžnou součást života.
Téma Člověk a svět práce přispívá k naplňování cílů vzdělávání zejména rozvojem těchto kompetencí:
- identifikace a formulování vlastních priorit a cílů
- aktivní a tvořivý přístup při vytváření profesní kariéry
- přijetí osobní odpovědnosti při rozhodování
- vyhledávání a kritické hodnocení kariérových informací
- komunikační dovednosti a sebeprezentace
- otevřenost vůči celoživotnímu učení
Obsah tématu a jeho realizace
- individuální příprava na pracovní trh
- svět vzdělávání
- svět práce
- podpora státu ve sféře zaměstnanosti
Výsledky vzdělávání:
- rozlišuje různé formy podnikání a vysvětlí jejich hlavní znaky
- vytvoří jednoduchý podnikatelský záměr a zakladatelský rozpočet
- na příkladu vysvětlí základní povinnosti podnikatele vůči státu
- stanoví cenu jako součást nákladů, zisku a DPH a vysvětlí, jak se cena liší podle zákazníků, místa a období
- rozliší jednotlivé druhy nákladů a výnosů
- vypočítá výsledek hospodaření
- vypočítá čistou mzdu
- vysvětlí zásady daňové evidence
- orientuje se v platebním styku a smění peníze podle kurzovního lístku
- vysvětlí, co jsou kreditní a debetní karty a jejich klady a zápory
- vysvětlí způsoby stanovení úrokových sazeb a rozdíl mezi úrokovou sazbou a RPSN a vyhledá aktuální výši úrokových sazeb na trhu
- orientuje se v produktech pojišťovacího trhu a vybere nejvýhodnější pojistný produkt s ohledem na své potřeby
- vysvětlí podstatu inflace a její důsledky na finanční situaci obyvatel a na příkladu ukáže, jak se bránit jejím nepříznivým důsledkům
- charakterizuje jednotlivé druhy úvěrů a jejich zajištění
- vysvětlí úlohu státního rozpočtu v národním hospodářství
- charakterizuje jednotlivé daně a vysvětlí jejich význam pro stát
- provede jednoduchý výpočet daní
- vyhotoví daňové přiznání k dani z příjmu fyzických osob
- provede jednoduchý výpočet zdravotního a sociálního pojištění
- vyhotoví a zkontroluje daňový doklad
Metody, formy a prostředky
Výuka je koncipována tak, aby měl žák praktické příležitosti k sebereflexi a objevování vlastního potenciálu, učil se řešit konkrétní situace, se kterými se může potkat na pracovním trhu. Při výuce mohou být využívány pracovní listy, týmová i individuální práce, besedy, exkurze ve firmách aj. Je-li použita metoda výkladu, je vhodné, aby následovalo praktické procvičování učiva. Vhodný je také řízený dialog a diskuze.
Odborné vzdělávání
Charakteristika oblasti
Oblast ODBORNÉHO VZDĚLÁVÁNÍ směřuje k uplatnění absolventa v povolání strojní mechanik. Získané kompetence mu umožní pracovat v různých opravárenských a výrobních provozech, při provádění montáží, demontáží, při opravách a údržbě strojů a zařízení. Součástí vzdělávání je absolvování základního kurzu svařování v ochranné atmosféře CO2 MAG (ZK135 1.1) a zaškolení pracovníka k řezání kyslíkem (ZP311-2 1.1) dle osnov České svářečské společnosti ANB.
Cílem obsahového okruhu STROJNICTVÍ a STROJE A ZAŘÍZENÍ je vybavit žáky dovednostmi komunikovat při pracovních procesech v oblasti strojírenství; nezbytné je i osvojení dovednosti pracovat s výkresovou a technologickou dokumentací, servisními příručkami apod., a to i v jejich elektronické podobě. Obsahový okruh také vybavuje žáky dovednostmi orientovat se v různých druzích strojních součástí, v jejich názvosloví, třídění, normalizaci a zobrazování, chápat funkci jednotlivých součástí, mechanizmů a agregátů strojů a zařízení, včetně prvků a systémů automatického řízení.
Cílem obsahového okruhu MATERIÁLY je vybavit žáky dovedností správně používat a volit jednotlivé materiály a polotovary důležité při opravách a servisu strojů a zařízení. Uvedené dovednosti se týkají různých druhů konstrukčních a nástrojových materiálů i materiálů a hmot pomocných a provozních a správného zacházení s nimi s ohledem na ekologická hlediska.
Cílem obsahového okruhu TECHNOLOGIE je vybavit žáky především souborem dovedností nezbytných pro vykonávání praktických činností vyskytujících se při výrobě, údržbě, opravách, servisu, popř. provozu strojírenských výrobků, a to s přihlédnutím k hlediskům ekonomickým (pracovní výkon, spotřeba materiálu, pomocných a provozních hmot, nářadí, nástrojů apod.) a ekologickým, ale také dovednostmi volit optimální postupy práce a technologické podmínky pracovních operací, volit potřebné pracovní prostředky, pomocné materiály a hmoty apod.
Část dovedností si žáci osvojují nejprve teoretickou přípravou, pak nácvikem manuálních dovedností. Nezbytnou součástí vzdělání je návyk bezpečné, pečlivé a odpovědné práce.
V obsahovém okruhu TECHNICKÁ DOKUMENTACE jsou upevňovány a dále rozvíjeny komunikativní kompetence (čtení výkresů, schémat, norem, dílenských příruček, servisní dokumentace apod.) při zajišťování materiálů, nástrojů, nářadí, náhradních dílů a při vykonávání pracovních úkolů. Zároveň jsou rozvíjeny kompetence řešit problémy a problémové situace. Pro práci ve skupině je žádoucí dosažení potřebné úrovně personálních a sociálních kompetencí. Součástí plnění příslušného pracovního úkolu jsou proto propočty např. spotřeby materiálu, pomocné výpočty rozměrů, technologických podmínek, propočty ekonomické apod. Při vyhledávání potřebných informací, při vypracovávání záznamů, vystavování dokladů zákazníkovi apod. se rozvíjejí kompetence využívat prostředky informačních a komunikačních technologií a pracovat s informacemi.
Technická dokumentace
Charakteristika předmětu
Pojetí vyučovacího předmětu
Obecný cíl vyučovacího předmětu
Obsahový okruh zobrazování vymezuje vědomosti a dovednosti nezbytné ke čtení strojírenských výkresů. Předmět Technická dokumentace je zaměřen na čtení výkresů strojních součástí a sestavení a na znalosti základních strojírenských materiálů. Předmět rozvíjí u žáků estetické vnímání okolí a grafické vyjadřování, prohlubuje vědomosti všech navazujících předmětů jako Strojnictví, Dopravní prostředky a Technologie, kde je nutné grafické vyjadřování a orientace v obrázcích, schématech a náčrtech.
Vzdělávání směřuje k tomu aby žáci dovedli:
• pracovat v kolektivu i samostatně
• myslet ekologicky a ekonomicky
• rozvíjet komunikativní dovednosti
• dbát na svědomitou a poctivou práci
• vytvářet fungující mezilidské vztahy
• vnímat estetickou stránku života
Charakteristika učiva
Předmět Technická dokumentace rozvíjí grafické kompetence žáků.
Žáci se naučí pracovat s technickou dokumentací, zejména číst technické výkresy, technické normy, servisní příručky apod. Žáci se naučí navrhovat vhodné polotovary a materiály pro konkrétní strojní součásti a určovat tvar a rozměry součástí z výkresu.
Důraz je kladen na získání dovednosti číst strojnické výkresy a orientovat se v technologické dokumentaci. Učivo obsahového okruhu využívá matematicko - přírodovědné složky vzdělávání, která tvoří základy strojírenství, aplikuje ji a dále rozvíjí. Důležitou součástí je práce s informacemi, zejména jejich vyhledávání z nejrůznějších zdrojů, třídění, hodnocení a další zpracovávání.
Cíle vzdělávání v oblasti citů, postojů, hodnot a preferencí
Vzdělávání směřuje k tomu aby žáci :
• dovedli obhájit svůj názor
• pracovali soustavně
• dbali na kvalitu práce jako běžnou součást pracovního procesu
Pojetí výuky
Výuka je zaměřena na praktickou práci a teoretický výklad. Tematické celky jsou doplněny příklady a dílčími úkoly. Hlavní znaky výuky:
• odborný výklad a samostatná práce žáků s použitím učebnic technické dokumentace, norem a odborných časopisů
• procvičování typických příkladů znázornění součástí
• kreslení jednoduchých náčrtů, schemat a technických výkresů
Hodnocení výsledků žáků
Důraz při hodnocení žáků bude kladen na:
• porozumění učivu
• schopnost aplikovat získané technické poznatky v praxi i v běžném životě
• úroveň grafického vyjadřování
Celkové hodnocení žáků bude vycházet:
• hodnocení tematických celků písemnou formou
• hodnocení sešitů
• hodnocení domácích úkolů /rysů/
Přínos předmětu k rozvoji klíčových kompetencí
Tento předmět se zabývá zobrazováním strojních součástí, částí strojů a zařízení. Získá potřebné znalosti v oblasti založené na specifikých informacích týkajících se dokumentace a řešení barevných kompozic. Předmět rozvíjí schopnosti absolventa optimálně využívat svých odborných předpokladů pro úspěšné uplatnění ve světě práce, pro budování a rozvoj své profesní kariéry a s tím související potřebu celoživotního učení. Osvojí si zásady zobrazování strojírenských konstrukcí v pravoúhlém promítání a názorném zobrazování a naučí se zhotovovat náčrty konstrukcí a jejich částí. Důraz je kladen na získání dovednosti číst strojnické výkresy a návrhy barevných řešení výrobků.
Z klíčových dovedností předmět technická dokumentace rozvíjí především:
• schopnost pracovat s informacemi a schopnost slovního i grafického technického vyjadřování
• technické myšlení a technickou představivost
• profilování v technických oborech
• schopnost řešení technických problémů
• správné používání odborné terminologie
• schopnost pracovat s odbornou literaturou
• estetické vnímání
• schopnost grafického vyjadřování, schopnost řešit barevnou kompozici a různé techniky zacházení s barvami
Průřezová témata pokrývaná předmětem
Strojnictví
Charakteristika předmětu
Pojetí vyučovacího předmětu
Obecný cíl vyučovacího předmětu
Žáci se seznámí se základními strojními součástmi a spoji, jejich principy a použitím v praxi. S obsahovým okruhem úzce souvisí okruh předmětů Technická dokumentace a Silniční vozidla. Jeho zvládnutí přispívá k lepším předpokladem pro výkon technických funkcí v oboru.
Vzdělávání směruje k tomu, aby žáci dovedli:
• využívat ke svému učení různé informační zdroje a aplikovat získané znalosti
• aplikovat poznatky a postupy při konstrukční práci
• zkoumat a řešit technické problémy a diskutovat při jejich řešení
• pracovat v týmu i samostatně
• pracovat s odbornou literaturou
• získávat informace z otevřených zdrojů a dále je zpracovávat, využívat zkušeností a vědomostí nabytých dříve
• přesně se vyjadřovat a správně používat odbornou literaturu
• mít přehled o zdrojích informací a poradenských službách týkajících se trhu práce
Charakteristika učiva
Obsah učiva je rozdělen do těchto témat:
• strojní součásti a konstrukční prvky
• pojišťování a utěsňování rozebíratelných spojů
• ostatní konstrukční prvky vozidel
• mechanismy a systémy strojů
• potrubí
• zdvihací a manipulační zařízení
Cíle vzdělávání v oblasti citů, postojů, hodnot a preferencí
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci:
• používali přesné odborné výrazy
• naučili se číst a pracovat s technickou literaturou a s technickými normami
• vnímali rozdíly mezi funkcemi jednotlivých součástí a celky
• dbali na kvalitu práce jako běžnou součást pracovního procesu
• pracovali v týmu i samostatně
• naučili se logicky myslet
Pojetí výuky
Výuka je zaměřena teoreticky. Tematické celky jsou doplněny příklady a dílčími úkoly. Hlavní znaky výuky:
• odborný výklad s využitím pomůcek a modelů
• použití audiovizuální techniky
• diskuse o problémech
Hodnocení výsledků žáků
• porozumění učiva
• žáci jsou hodnoceni za práci v hodině formou písemné práce na dané téma
• ústní zkoušení s důrazem kladeným nejenom na teoretické znalosti, ale taky na schopnosti technického vyjadřováni.
Přínos předmětu k rozvoji klíčových kompetencí
Z klíčových kompetencí rozvíjených v předmětu Strojnictví je důraz kladen především na kompetence využívání prostředků informačních a komunikačních technologií a pracováni s nimi, rozvíjení logického myšlení a taky na komunikativní kompetence.
Strojnictví Technická dokumentace se taky dotýká problematiky ochrany životního prostředí. Žáci budou vedeny k uvědomování, že používání pracovních médií má negativní dopad na ekologickou stránku životního prostředí.
Průřezová témata pokrývaná předmětem
Materiály
Charakteristika předmětu
Pojetí vyučovacího předmětu
Obecný cíl vyučovacího předmětu
Předmět Materiály koresponduje a navazuje na obsahový okruh předmětů Technická dokumentace, Technologie a Strojnictví. Předmět je zaměřen na získání znalostí z oblasti opravy karosérií a skříní vozidel, a o nátěrových hmotách používaných při odborných pracích. Znalosti tohoto předmětu jsou nezbytným předpokladem pro práci v daném oboru a úspěšné uplatnění absolventa. Teoretické znalosti v předmětu Materiály jsou aplikovány a prakticky rozvíjeny v Odborném výcviku.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci dovedli:
• volit vhodné technologie opravy s ohledem na technické možnosti, na ekonomické a environmentální hlediska
• zkoumat a řešit technické problémy a diskutovali při jejich řešení
• používat odbornou terminologii a správně chápali její význam
• pracovat s odbornou literaturou
Charakteristika učiva
Obsah učiva je rozdělen do dvou ročníků s tématy logicky navazujícími na sebe a na učivo dalších technických předmětů. Obsahový okruh je zaměřen tak, aby žáci uměli na základě konkrétních požadavků zvolit vhodné nátěrové hmoty, technologie oprav karosérií a skříní s ohledem na technické možnosti, případně rozsah a charakter poškození dílů, dále s ohledem na bezpečnost práce, ekonomické a environmentální hledisko. Žáci jsou připravováni především pro práci v autoopravárenství.
Cíle vzdělávání v oblasti citů, postojů, hodnot a preferencí
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci:
• vyhledávali a vyhodnocovali informace z různých zdrojů, podrobovali je logickému rozboru a využívali je pro svou práci
• pracovali v týmu i samostatně
• obhajovali svůj názor
• pracovali systematicky
• dbali na bezpečnost práce
• dbali na kvalitu práce jako běžnou součást pracovního procesu
Pojetí výuky
Výuka je zaměřena teoreticky. Tematické celky jsou doplněny příklady a dílčími úlohami. Hlavní znaky výuky:
• výklad s využitím odborné literatury, názorných pomůcek a částí vozidel
• použití audiovizuální techniky
• diskuse o problémech
• využití poznatků z exkurzí a praxe
Hodnocení výsledků žáků
• ústní zkoušení s důrazem kladeným na teoretické znalosti žáka, schopnosti dále je rozvíjet a uplatnit, ale také na jeho grafický projev a na schopnost přesného technického vyjadřování
• písemné zkoušení pro ověřování teoretických znalostí, grafického projevu a schopnosti aplikovat teorii na příkladech
• hodnocení bude v souladu s klasifikačním řádem obsaženým ve školním řádu
Přínos předmětu k rozvoji klíčových kompetencí
Předmět v oboru Strojní mechanik rozvíjí schopnosti absolventa optimálně využívat svých odborných předpokladů pro úspěšné uplatnění ve světě práce, pro budování a rozvoj své profesní kariéry a s tím související potřebu celoživotního učení.
Z klíčových kompetencí jsou v předmětu Materiály rozvíjeny:
• komunikativní kompetence při řešení technických problémů a volbě optimálních pracovních postupů
• logické myšlení při řešení technických problémů
• práce s informacemi z různých zdrojů
• potřeba celoživotního vzdělávání ve svém oboru
Průřezová témata pokrývaná předmětem
Stroje a zařízení
Charakteristika předmětu
Pojetí vyučovacího předmětu
Obecný cíl vyučovacího předmětu
Žáci se seznámí se strojními součástmi, mechanismy, zdvihacími a manipulačními stroji a zařízením, pracovními, hnacími stroji, jejich principy a použitím v praxi. Obsahový okkruh přímo navazuje okruh předmětu Strojnictví a úzce souvisí s okruhy předmětů Technická dokumentace a Dopravní prostředky. Jeho zvládnutí přispívá k lepším předpokladům pro výkon technických funkcí v oboru.
Vzdělávání směruje k tomu, aby žáci dovedli:
• využívat ke svému učení různé informační zdroje a aplikovat získané znalosti
• aplikovat poznatky a postupy při konstrukční práci
• zkoumat a řešit technické problémy a diskutovat při jejich řešení
• pracovat v týmu i samostatně
• pracovat s odbornou literaturou
• získávat informace z otevřených zdrojů a dále je zpracovávat, využívat zkušeností a vědomostí nabytých dříve
• přesně se vyjadřovat a správně používat odbornou literaturu
• mít přehled o zdrojích informací a poradenských službách týkajících se trhu práce
Charakteristika učiva
Obsah učiva je rozdělen do dvou ročníků a témat, která mají logickou návaznost.
Obsah učiva je rozdělen do těchto témat:
• součásti k přenosu sil
• potrubí a jeho příslušenství
• spoje a utěsňování strojních součástí
• mechanismy
• elektrická zařízení
• prvky a systémy automatického řízení
• regulační mechanismy
• zdvihací a manipulační zařízení
• pracovní stroje
• hnací stroje
Cíle vzdělávání v oblasti citů, postojů, hodnot a preferencí
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci:
• používali přesné odborné výrazy
• naučili se číst a pracovat s technickou literaturou a s technickými normami
• vnímali rozdíly mezi funkcemi jednotlivých součástí a celky
• dbali na kvalitu práce jako běžnou součást pracovního procesu
• pracovali v týmu i samostatně
• naučili se logicky myslet
Pojetí výuky
Výuka je zaměřena teoreticky. Tematické celky jsou doplněny příklady a dílčími úkoly. Hlavní znaky výuky:
• odborný výklad s využitím odborné literatury, pomůcek a modelů
• použití audiovizuální techniky
• diskuse o problémech
Hodnocení výsledků žáků
• ústní zkoušení s důrazem kladeným na teoretické znalostivlastnosti žáka a schopnost přesného vyjadřování
• písemné zkoušení pro pro ověřování teoretických znalostí a schopnost aplikovat teorii na příkladech
• hodnocení bude v souladu s klasifikačním řádem obsaženým ve školním řádu
Důraz při hodnocení žáků bude kladen na:
• porozumění učivu
• schopnost aplikovat získané technické poznatky v praxi i v běžném životě
• používání přesných odborných výrazů
Přínos předmětu k rozvoji klíčových kompetencí
Z klíčových kompetencí rozvíjených v předmětu Stroje a zařízení je kladen důraz na komunikativní kompetence, řešení problémů a práce s informacemi.
Z klíčových dovedností předmět Stroje a zařízení rozvíjí především kompetence k učení, komunikativní kompetence a kompetence využívat prostředky informační a komunikační technologie zejména:
• ovládat různé techniky učení, umět si vytvořit vhodný studijní režim a podmínky
• vyjadřovat se přiměřeně k účelu jednání a komunikační situaci v projevech mluvených i psaných a vhodně se prezentovat
• sledovat a hodnotit pokrok při dosahování cílů svého učení, přijímat hodnocení výsledků svého učení ze strany jiných lidí
• získávat informace z otevřených zdrojů
Průřezová témata pokrývaná předmětem
Dopravní prostředky
Charakteristika předmětu
Pojetí vyučovacího předmětu
Obecný cíl vyučovacího předmětu
Předmět Dopravní prostředky umožňuje rozvíjet logické a tvůrčí technické myšlení žáků a dát jim nutný teoretický základ pro správné hodnocení a řešení konkrétních problému přiměřené obtížnosti. Vytvářet vědomosti a dovednosti o základních konstrukčních částech a celků kolejových vozidel a jejich vzájemné provázaností. Žák je schopen rozlišovat a správně chápat jednotlivé části kolejových vozidel a princip jejich činnosti. Předmět využívá znalosti učiva z technických předmětů Strojnictví a Strojírenská technologie.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci dovedli:
• využívat technických vědomostí a dovedností z oblasti strojírenského průmyslu při řešení technických problémů
• zkoumat a řešit technické problémy a diskutovat při jejich řešení
• pracovat v týmu i samostatně
• pracovat s odbornou literaturou
• přesně se vyjadřovat a správně používat odbornou literaturu
• sledovat technický pokrok a přenášet jeho výsledky do praxe
• pracovat s moderní technikou
Charakteristika učiva
Jedná se o profilový předmět, jenž bezprostředně podporuje znalosti z předmětu Technologie a Strojnictví. Důraz je položen na konstrukci jednotlivých částí a celků vozidel a jejich vlastnosti.
Obsah učiva byl rozdělen do těchto témat:
• druhy dopravy
• druhy a značení kolejových vozidel
• pojezd kolejových vozidel
• spalovací motor a přenosy výkonu
• skříň vozidla
• brzdy
Cíle vzdělávání v oblasti citů, postojů, hodnot a preferencí
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci:
• správně používalí odbornou terminologii
• pracovali v týmu
• správně řešili technické problémy
• mysleli ekologicky a prakticky
Pojetí výuky
Výuka je zaměřena teoreticky. Tematické celky jsou doplněny příklady z praxe.
Hlavní znaky výuky
• výklad s využitím odborné literatury a názorných pomůcek části vozidel
• použití audiovizuální techniky
• diskuse o problémech
Hodnocení výsledků žáků
• ústní zkoušení s důrazem kladeným nejen na teoretické znalosti žáka, ale také na jeho grafický projev a na schopnost technického vyjadřování
• písemné zkoušení pro ověřování teoretických znalostí, grafického projevu a schopnosti aplikovat teorii na příkladech
• hodnocení bude v souladu s klasifikačním řádem obsaženým ve školním řádu
Přínos předmětu k rozvoji klíčových a odborných kompetencí
Z klíčových kompetencí rozvíjených v předmětu je položen důraz především na komunikativní kompetence, řešení problémů a práci s informacemi a informačními technologiemi.
Průřezová témata pokrývaná předmětem
Technologie
Charakteristika předmětu
Pojetí vyučovacího předmětu
Obecný cíl vyučovacího předmětu
Předmět Technologie umožňuje rozvíjet logické a tvůrčí technické myšlení žáků a dát jim nutný teoretický základ pro správné hodnocení a řešení konkrétních problémů přiměřené obtížnosti. Vytvářet vědomosti a dovednosti o základních technologických metodách zpracování materiálu a součástek při opravách. Žák je schopen volit patřičné metody pro daný typ opravy a stanovit i rozsah opravy. Předmět využívá znalosti učiva z technických předmětů Strojnictví, Strojírenská technologie a Technická dokumentace.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci dovedli:
• využívat technologických vědomostí a dovedností z oblasti strojírenského průmyslu při řešení technických problémů
• aplikovat poznatky a postupy při opravách
• zkoumat a řešit technické problémy a diskutovat při jejich řešení
• pracovat v týmu i samostatně
• pracovat s odbornou literaturou
• přesně se vyjadřovat a správně používat odbornou literaturu
• sledovat technický pokrok a přenášet jeho výsledky do praxe
• pracovat s moderní technikou
Charakteristika učiva
Obsah učiva je rozdělen do tří ročníků s tématy logicky navazujícími na sebe a na učivo dalších technických předmětů. Jedná se o profilový předmět, jehož náplní je seznámit studenty s technologií opracování součástek a polotovarů. Učí žáky základní technologie oprav jednotlivých části a celků. Předmět využívá znalostí získaných z jiných předmětů, jako například Technická dokumentace, Strojnictví, Strojírenská technologie, Dopravní prostředky.
Cíle vzdělávání v oblasti citů, postojů, hodnot a preferencí
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci:
• správné používali odbornou terminologii
• správně používali odbornou literatůru a technické výkresy
• správně a efektivně řešili zadané problémy
• mysleli ekologicky a prakticky
Pojetí výuky
Výuka je zaměřena teoreticky. Tematické celky jsou doplněny příklady z praxe.
Hlavní znaky výuky:
• výklad s využitím odborné literatury a názorných pomůcek strojních součástí
• použití audiovizuální techniky
• diskuse o problémech
Hodnocení výsledků žáků
• ústní zkoušení s důrazem kladeným nejen na teoretické znalosti žáka, ale také na jeho grafický projev a na schopnost technického vyjadřování
• písemné zkoušení pro ověřování teoretických znalostí, grafického projevu a schopnosti aplikovat teorii na příkladech
• hodnocení bude v souladu s klasifikačním řádem obsaženým ve školním řádu
Přínos předmětu k rozvoji klíčových a odborných kompetencí
V předmětu Technologie je z klíčových kompetencí kladen důraz na správné zvolení informačních zdrojů, využívání získaných informací k řešení daného problému, vhodným způsobem zaznamenávat a uchovávat informace různého druhu.
Průřezová témata pokrývaná předmětem
Odborný výcvik
Charakteristika předmětu
Pojetí vyučovacího předmětu
Obecný cíl vyučovacího předmětu
Rozhodující význam pro přípravu žáků má odborný výcvik. Základním cílem odborného výcviku učebního oboru Strojní mechanik je vytvoření dovedností a návyků souvisejících se zajišťováním provozu strojírenských výrobků, montážních celků. Současně si žáci v odborném výcviku upevňují a prohlubují odborné vědomosti osvojené v teoretických odborných předmětech. Nácvikem činnosti předepsaných učební osnovou, za používání pracovních pomůcek a nářadí a za dodržování technologických a bezpečnostních předpisů, vytváří odborný výcvik u žáků předpoklady pro to, aby v závěru mohli samostatně a kvalitně vykonávat pracovní činnosti při výrobě, opravách strojních součástí, kolejových vozidel, montáži strojů a zařízení.
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci dovedli:
• využívat technických vědomostí a dovedností z oblasti oprav strojů a zařízení při řešení technických problémů
• aplikovat poznatky a postupy při opravách strojů a zařízení
• dodržovat bezpečnost práce, požární ochranu a ochranu životního prostředí
• zkoumat a řešit technické problémy a diskutovat při jejich řešení
• pracovat v týmu i samostatně
• pracovat s odbornou literaturou
• vyhledávat a vyhodnocovat informace z různých zdrojů, podrobovat je logickému rozboru a využívat je pro svou práci
• přesně se vyjadřovat a správně používat odbornou literaturu
• sledovat technický pokrok a přenášet jeho výsledky do praxe
• pracovat s moderní technikou
Charakteristika učiva
V průběhu odborného výcviku v 1. ročníku si žáci osvojí základní dovednosti a návyky z ručního zpracování technických materiálů (oceli, bronzu, litiny, hliníkové slitiny, plastu apod.), zpracování profilových materiálů menších průřezů a plechů s důrazem na správné používání moderních nástrojů a zařízení, zároveň se seznámí s organizací pracoviště a zásadami bezpečné a hygienické práce. V tematickém celku zaměřeném na třískové obrábění žáci získávají dovednosti v různých druzích obrábění, kde procvičují základní operace při soustružení, obrážení, broušení a řezání vybraných materiálů. Při ručním a strojním zpracování technických materiálů žáci uplatňují získané vědomosti o způsobech měření a používání měřidel a znalosti lícování Základní dovednosti jsou v průběhu 2. a 3. ročníku dále prohlubovány a rozšiřovány v těchto tematických celcích, orientovaných na údržbu, provoz a opravy strojních součástí, montáží strojů a znalost konstrukcí kolejových vozidel:
• základy montážních prací – žák seznámen se základními typy strojních součástí
• montáže a demontáže strojů a zařízení -je schopen jednoduchých oprav strojních zařízení
• montáž, údržba a opravy tekutinových mechanizmů strojů a zařízení - zná a dovede popsat elektrické, mechanické, hydraulické a pneumatické systémy montáží strojů, strojírenských výrobků
svařovna - absolvuje základního kurzu svařování v ochranné atmosféře CO2 MAG (ZK135 1.1) a zaškolení pracovníka k řezání kyslíkem (ZP311-2 1.1) dle osnov České svářečské společnosti ANB; po absolvování kurzu je žák schopen svařovat kovové nelegované materiály, nevyžadující předehřev
• údržba strojů a zařízení - rozezná a diagnostikuje jednotlivé závady, jejich příznaky, příčiny a umí je opravit
• opravy strojů a zařízení - je schopen opravovat a diagnostikovat závady strojních zařízení
• výroba součástí dílú a montáž do technologických celků - zvládá opravy a renovací dílů montážních zařízení
• kolejová vozidla - rozpozná konstrukční skupiny pojezdového ústrojí, zná konstrukce jednotlivých typů skříní, funkčnost jednotlivých druhů brzd,dovede poznat přenosy výkonů a typy motoru, rozumí prácem související s měřením, seřizováním součástí a defektoskopii namáhaných částí kolejových vozidel
• produktivní práce - absolvent daného oboru v daném tématu si osvojuje probraná témata, zvládá diagnostiku závad, opravy,seřizování a výrobu jednoduchých strojních konstrukcí v provozních podmínkách
• elektrická výstroj strojů a zařízení - zná diagnostické stanovení rozsahu oprav elektrických zařízení montážních celků
-
Cíle vzdělávání v oblasti citů, postojů, hodnot a preferencí
Vzdělávání směřuje k tomu, aby žáci:
• respektovali lidský život a jeho trvání jako vysokou hodnotu
• měli úctu k živé i neživé přírodě, k ochraně a zlepšování životního prostředí a chápání globálních problému světa
• byli ve vztahu k jiným lidem oproštěni od předsudků intolerance, rasismu, nacionalismu, etnické a jiné nesnášenlivosti
• cítili potřebu se aktivně zapojit do společenského života a spolupracovali na zachování demokracie a jejím zdokonalování, aby jednali v souladu se strategií udržitelného rozvoje
• rozvíjeli komunikativní dovednosti a dovednosti potřebných pro hodnotný partnerský život i pro život v širším (pracovním, rodinném, zájmovém aj.) kolektivu
Pojetí výuky
• odborný výcvik je organizován v učebních skupinách, kdy výklad teorie oprav, nebo cvičné práce jsou vedeny frontálně
• výuka při produktivní práci a cvičné úkoly se speciálními přípravky a pomůckami probíhá v UVS, případně individuálně
Hodnocení výsledků žáků
• průběžným hodnocením žáků při cvičné i produktivní práci učitelem odborného výcviku
• hodnocením znalostí a zručnosti (soubornou prací) na konci tematických celků
Přínos předmětu k rozvoji klíčových kompetencí
Předmět přispívá významnou měrou k profilování žáka jako lakýrníka, technika a specialisty ve svém oboru. Je úzce spojen s dalšími technickými předměty (strojnictví, automobily, elektrotechnika aj.), což přispívá k širšímu uplatnění absolventů studia.
Výuka současně rozvíjí i obecné kompetence absolventa a to zejména:
• práci s informacemi
• rozvoj vlastních priorit
• odpovědné rozhodování
• verbální komunikaci
Průřezová témata pokrývaná předmětem
Člověk a svět práce
Cílem průřezového tématu Člověk a svět práce je vybavit žáka praktickými dovednostmi a informacemi pro jeho budoucí pracovní život tak, aby byl schopen efektivně reagovat na dynamický rozvoj trhu práce a měnící se požadavky na pracovníky. Žáci se rovněž naučí přijímat změny ve své profesní kariéře jako běžnou součást života.
Toto průřezové téma přispívá k naplňování cílů vzdělávání rozvojem některých kompetencí jako např. aktivní a tvořivý přístup při vytváření profesní kariéry, komunikační dovednosti a sebeprezentace a další. Aby bylo možno cíle vzdělávání plnit, vedeme žáka k osobní odpovědnosti za vlastní život, formulování profesních cílů žáka, učíme žáka vyhledávat v relevantních informačních zdrojích a kriticky posuzovat získávané informace, a podobně.
V rámci odborného výcviku se zaměřujeme na sebereflexi žáka a jeho neustálé učení, poznávání a zvyšování manuální zručnosti. Žáci se setkávají s reálným pracovním prostředím, pracovními situacemi, odborníky z praxe. Vyhodnocují a srovnávají školní prostředí s prostředím reálných odborných pracovišť.
Realizace průřezového tématu Člověk a svět práce spočívá:
- v doplnění znalostí a dovedností žáků získaných v odborné složce vzdělávání o nejdůležitější poznatky a dovednosti související s jejich uplatněním ve světě práce, které jim mají pomoci při rozhodování o další vzdělávací a profesní orientaci, při vstupu na trh práce a při uplatňování pracovních práv;
- v osvojení kompetence aktivně rozhodovat o vlastní profesní kariéře, uplatnit se na trhu práce a přizpůsobit se jeho změnám;
- v motivování žáků k tomu, aby si uvědomili odpovědnost za vlastní život, význam vzdělání pro život; aby byli motivováni k aktivnímu pracovnímu životu a úspěšné kariéře;
- v budování a rozvíjení uplatnitelnosti absolventů prostřednictvím poskytnutí základní orientace ve světě práce a vzdělávání, v osvojení kompetence hodnotit jednotlivé faktory určující charakter práce a srovnávat je se svými předpoklady, orientovat se v nabídce profesních a vzdělávacích možností a schopnosti kriticky je posuzovat;
- ve schopnosti reálně posuzovat své schopnosti a možnosti pracovního uplatnění, v získání přehledu
o alternativních možnostech pracovního uplatnění;
- v tom, aby si žáci uvědomili dynamiku ekonomických a technologických změn v současném světě a z toho plynoucí význam profesní mobility a rekvalifikací, potřebu sebevzdělávání a celoživotního učení.